# Az Európai Unió C 92/2017

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 92 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 60. évfolyam2017. március 24. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 92

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

60. évfolyam2017. március 24.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| | AJÁNLÁSOK |
| | Tanács |
| 2017/C 92/01 | A Tanács ajánlása (2017. március 21.) az euroövezet gazdaságpolitikájáról | 1 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

AJÁNLÁSOK

Tanács

2017/C 92/01

A Tanács ajánlása (2017. március 21.) az euroövezet gazdaságpolitikájáról

1

---

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2017/C 92/02 | Euroátváltási árfolyamok | 6 |
| 2017/C 92/03 | A Bizottság határozata (2017. március 21.) a REFIT-platform érdekképviseleti csoport egy tagjának helyettesítéséről | 7 |
| 2017/C 92/04 | Az Európai Unió Kombinált Nómenklatúrájának magyarázata | 9 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

2017/C 92/02

Euroátváltási árfolyamok

6

2017/C 92/03

A Bizottság határozata (2017. március 21.) a REFIT-platform érdekképviseleti csoport egy tagjának helyettesítéséről

7

2017/C 92/04

Az Európai Unió Kombinált Nómenklatúrájának magyarázata

9

---

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK |
| | Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság |
| 2017/C 92/05 | Pályázati felhívás az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság igazgatótanácsi tagsági tisztségének betöltésére | 10 |
| | EGYÉB JOGI AKTUSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2017/C 92/06 | Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján | 14 |

V   Hirdetmények

KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK

Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság

2017/C 92/05

Pályázati felhívás az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság igazgatótanácsi tagsági tisztségének betöltésére

10

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

2017/C 92/06

Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján

14

---

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

AJÁNLÁSOK

Tanács

| 24.3.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 92/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 92/1

---

A TANÁCS AJÁNLÁSA

(2017. március 21.)

az euroövezet gazdaságpolitikájáról

(2017/C 92/01)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 136. cikkére, összefüggésben a 121. cikkének (2) bekezdésével,

tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,

tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,

tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményére,

tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság véleményére,

mivel:

| (1) | Az euroövezet gazdasága fellendülőben van, ám ez a folyamat továbbra is sérülékeny. Az elmúlt években jelentős volt a fejlődés: 2015 óta az euroövezeti bruttó hazai termék (GDP) elérte a válság előtti szintet, a munkanélküliség pedig 2010–2011 óta most a legalacsonyabb. Ugyanakkor az aggregált kereslet visszafogott, az infláció az Európai Központi Bank rendkívül alkalmazkodó monetáris politikája ellenére is jócskán elmarad a célértéktől, és a növekedést visszaveti a válság hagyatéka, többek között a tartós makrogazdasági egyensúlyhiány és a gazdaság valamennyi ágazatában megfigyelhető nagymértékű eladósodottság, ami hitelállomány-leépítést tesz szükségessé és csökkenti a fogyasztásra és beruházásra rendelkezésre álló erőforrásokat. Az euroövezet gazdaságának növekedési potenciálja ráadásul tartósan csökkenést mutat, és a válság tovább erősítette ezt a tendenciát. A javulásra utaló jelek ellenére a tartós beruházási hiányból és a magas munkanélküliségből adódóan fennáll a növekedési kilátások további romlásának kockázata. Az euroövezet gazdasági egyensúlyának helyreállítása változatlanul aszimmetrikus jelleget mutat, mivel az egyensúlyhiány kiigazítása csak a nettó adós országokban figyelhető meg, és ez egyre növekvő folyófizetésimérleg-többletek kialakulásához vezet. A G20-csoporton belül létrejött globális megállapodás keretében az euroövezeti tagállamokkal szemben elvárás, hogy valamennyi – többek között költségvetési és strukturális – szakpolitikai eszköz egyéni és kollektív alkalmazása révén érjenek el erőteljes, fenntartható, kiegyensúlyozott és inkluzív növekedést. |
| --- | --- |

(1)

Az euroövezet gazdasága fellendülőben van, ám ez a folyamat továbbra is sérülékeny. Az elmúlt években jelentős volt a fejlődés: 2015 óta az euroövezeti bruttó hazai termék (GDP) elérte a válság előtti szintet, a munkanélküliség pedig 2010–2011 óta most a legalacsonyabb. Ugyanakkor az aggregált kereslet visszafogott, az infláció az Európai Központi Bank rendkívül alkalmazkodó monetáris politikája ellenére is jócskán elmarad a célértéktől, és a növekedést visszaveti a válság hagyatéka, többek között a tartós makrogazdasági egyensúlyhiány és a gazdaság valamennyi ágazatában megfigyelhető nagymértékű eladósodottság, ami hitelállomány-leépítést tesz szükségessé és csökkenti a fogyasztásra és beruházásra rendelkezésre álló erőforrásokat. Az euroövezet gazdaságának növekedési potenciálja ráadásul tartósan csökkenést mutat, és a válság tovább erősítette ezt a tendenciát. A javulásra utaló jelek ellenére a tartós beruházási hiányból és a magas munkanélküliségből adódóan fennáll a növekedési kilátások további romlásának kockázata. Az euroövezet gazdasági egyensúlyának helyreállítása változatlanul aszimmetrikus jelleget mutat, mivel az egyensúlyhiány kiigazítása csak a nettó adós országokban figyelhető meg, és ez egyre növekvő folyófizetésimérleg-többletek kialakulásához vezet. A G20-csoporton belül létrejött globális megállapodás keretében az euroövezeti tagállamokkal szemben elvárás, hogy valamennyi – többek között költségvetési és strukturális – szakpolitikai eszköz egyéni és kollektív alkalmazása révén érjenek el erőteljes, fenntartható, kiegyensúlyozott és inkluzív növekedést.

| (2) | Ambiciózus strukturális reformokkal kellene elősegíteni a humánerőforrások és a tőkeforrások zökkenőmentes és hatékony újraelosztását, hozzájárulva ezzel a folyamatban lévő technológiai és szerkezeti változásokból fakadó kihívások kezeléséhez. Olyan reformokra van szükség, amelyek kedvező üzleti klímát teremtenek, kiteljesítik az egységes piacot és felszámolják a beruházási akadályokat. Az erre irányuló erőfeszítések elengedhetetlenek a termelékenység és a foglalkoztatás növeléséhez, a konvergencia megerősítéséhez és az euroövezeti gazdaság növekedési potenciáljának, illetve alkalmazkodóképességének fokozásához. A strukturális reformok végrehajtása az alkalmazkodó ármechanizmusokat használó, hatékony piacok megteremtése révén elősegítené, hogy a monetáris politika a reálgazdaságban is kifejtse hatását. A beruházási szűk keresztmetszetek megszüntetését és a beruházásélénkítést célzó reformok kettős előnnyel járnának: rövid távon élénkítenék a gazdasági tevékenységet, és egyúttal megteremtenék a hosszú távú, fenntartható és inkluzív növekedés feltételeit. A termelékenységet javító reformok különösen fontosak azon tagállamok számára, amelyekben a magas külső adósságállomány miatt jelentős hitelállomány-leépítésre van szükség, mivel a gyorsabb ütemű növekedés elősegíti az adósságráta mérséklését. Az áralapú és nem áralapú versenyképesség fellendítése ugyancsak ösztönözné ezen országok külső egyensúlyának helyreállítását. A nagy folyófizetésimérleg-többlettel rendelkező tagállamok olyan intézkedések – köztük strukturális reformok – bevezetésével járulhatnak hozzá az euroövezet egyensúlyának helyreállításához, amelyek elősegítik a többletmegtakarítások belső keresletbe történő becsatornázását, mindenekelőtt a beruházások megerősítése révén. A jelenlegi alacsony kamatszint e tekintetben további lehetőségeket is kínál, főleg a jelentős költségvetési mozgástérrel rendelkező tagállamokban. |
| --- | --- |

(2)

Ambiciózus strukturális reformokkal kellene elősegíteni a humánerőforrások és a tőkeforrások zökkenőmentes és hatékony újraelosztását, hozzájárulva ezzel a folyamatban lévő technológiai és szerkezeti változásokból fakadó kihívások kezeléséhez. Olyan reformokra van szükség, amelyek kedvező üzleti klímát teremtenek, kiteljesítik az egységes piacot és felszámolják a beruházási akadályokat. Az erre irányuló erőfeszítések elengedhetetlenek a termelékenység és a foglalkoztatás növeléséhez, a konvergencia megerősítéséhez és az euroövezeti gazdaság növekedési potenciáljának, illetve alkalmazkodóképességének fokozásához. A strukturális reformok végrehajtása az alkalmazkodó ármechanizmusokat használó, hatékony piacok megteremtése révén elősegítené, hogy a monetáris politika a reálgazdaságban is kifejtse hatását. A beruházási szűk keresztmetszetek megszüntetését és a beruházásélénkítést célzó reformok kettős előnnyel járnának: rövid távon élénkítenék a gazdasági tevékenységet, és egyúttal megteremtenék a hosszú távú, fenntartható és inkluzív növekedés feltételeit. A termelékenységet javító reformok különösen fontosak azon tagállamok számára, amelyekben a magas külső adósságállomány miatt jelentős hitelállomány-leépítésre van szükség, mivel a gyorsabb ütemű növekedés elősegíti az adósságráta mérséklését. Az áralapú és nem áralapú versenyképesség fellendítése ugyancsak ösztönözné ezen országok külső egyensúlyának helyreállítását. A nagy folyófizetésimérleg-többlettel rendelkező tagállamok olyan intézkedések – köztük strukturális reformok – bevezetésével járulhatnak hozzá az euroövezet egyensúlyának helyreállításához, amelyek elősegítik a többletmegtakarítások belső keresletbe történő becsatornázását, mindenekelőtt a beruházások megerősítése révén. A jelenlegi alacsony kamatszint e tekintetben további lehetőségeket is kínál, főleg a jelentős költségvetési mozgástérrel rendelkező tagállamokban.

| (3) | A strukturális reformok – köztük az országspecifikus ajánlásokban előírt, valamint a gazdasági és monetáris unió (GMU) kiteljesítéséhez szükséges intézkedések – koordináltabb végrehajtása nyomán kedvező továbbgyűrűző hatások jelentkezhetnek a tagállamokban, és a reformok rövid távú pozitív hatásai is erősödhetnek. Az eurocsoport tematikus megbeszélései értékes eszköznek bizonyultak az euroövezet reformprioritásaival kapcsolatos közös álláspont kialakítása, a bevált gyakorlatok megosztása, a reformok végrehajtásának előmozdítása és a strukturális konvergencia szempontjából. Az eurocsoportnak folytatnia kell és lehetőség szerint meg kell erősítenie ezeket a megbeszéléseket, többek között az elfogadott közös elvek és az összehasonlító teljesítményértékelés gyakorlati alkalmazásával. Az említett megbeszéléseket az érintett tanácsi formációkban még tartó viták sérelme nélkül kell folytatni, és adott esetben figyelembe kell venni a közös feladatoknak és tapasztalatoknak az egész Uniót érintő jellegét. A nemzeti termelékenységi testületek – a 2016. szeptember 20-án elfogadott, a nemzeti termelékenységi testületek létrehozásáról szóló tanácsi ajánlásra (1) való válaszlépésként – szintén hozzájárulhatnak nemzeti szinten a szükséges reformok iránti felelősségvállalásnak és e reformok végrehajtásának az előmozdításához. |
| --- | --- |

(3)

A strukturális reformok – köztük az országspecifikus ajánlásokban előírt, valamint a gazdasági és monetáris unió (GMU) kiteljesítéséhez szükséges intézkedések – koordináltabb végrehajtása nyomán kedvező továbbgyűrűző hatások jelentkezhetnek a tagállamokban, és a reformok rövid távú pozitív hatásai is erősödhetnek. Az eurocsoport tematikus megbeszélései értékes eszköznek bizonyultak az euroövezet reformprioritásaival kapcsolatos közös álláspont kialakítása, a bevált gyakorlatok megosztása, a reformok végrehajtásának előmozdítása és a strukturális konvergencia szempontjából. Az eurocsoportnak folytatnia kell és lehetőség szerint meg kell erősítenie ezeket a megbeszéléseket, többek között az elfogadott közös elvek és az összehasonlító teljesítményértékelés gyakorlati alkalmazásával. Az említett megbeszéléseket az érintett tanácsi formációkban még tartó viták sérelme nélkül kell folytatni, és adott esetben figyelembe kell venni a közös feladatoknak és tapasztalatoknak az egész Uniót érintő jellegét. A nemzeti termelékenységi testületek – a 2016. szeptember 20-án elfogadott, a nemzeti termelékenységi testületek létrehozásáról szóló tanácsi ajánlásra (1) való válaszlépésként – szintén hozzájárulhatnak nemzeti szinten a szükséges reformok iránti felelősségvállalásnak és e reformok végrehajtásának az előmozdításához.

| (4) | A közös szabályokon alapuló nemzeti költségvetési politikák szoros koordinálása a megfelelő átfogó költségvetési irányvonal kialakításának és a monetáris unió zökkenőmentes működésének nélkülözhetetlen előfeltétele. A közös költségvetési szabályok nemzeti szinten az államadósság fenntarthatóságát hivatottak biztosítani, miközben gondoskodnak a makrogazdasági stabilizációhoz szükséges mozgástér megőrzéséről. A nemzeti és az átfogó euroövezeti költségvetési irányvonalaknak tehát kiegyensúlyozottan kell érvényesíteniük egyrészt a nemzeti államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának biztosítására, másrészt a nemzeti, illetve euroövezeti szintű rövid távú makrogazdasági stabilitásra vonatkozó célkitűzést. Jelenleg nagy bizonytalanság övezi a gazdasági fellendülés erejét és a gazdasági szabad kapacitások mértékét, a monetáris politika pedig nagymértékben alkalmazkodott a körülményekhez. Ebben a helyzetben arra van szükség, hogy az euroövezeti szintű költségvetési politika kiegészítse a monetáris politikát a kereslet – különösen a beruházások – élénkítése és az alacsony inflációtól való elmozdulás érdekében, figyelembe véve azonban az államadósság fenntarthatóságával kapcsolatosan továbbra is fennálló aggályokat. Az alacsony kamatlábak mind a költségvetési politika hatékonyságát, mind az országok közötti továbbgyűrűző hatásokat fokozzák. Az Európai Parlament, a Tanács, az Európai Központi Bank, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság és a Régiók Bizottsága számára 2016. november 16-án kiadott, „A növekedésbarát euroövezeti költségvetési irányvonal felé” című közleményében a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a jelenlegi körülmények között 2017-ben a GDP 0,5 %-áig terjedő költségvetési expanzió kívánatos az euroövezet egészében.
  2016 júliusában az eurocsoport a Bizottság elemzése alapján arra a következtetésre jutott, hogy a 2017. évi, összességében semleges átfogó költségvetési irányvonal megfelelő egyensúlyt teremt. 2016 decemberében az eurocsoport hangsúlyozta, hogy megfelelő egyensúlyt kell teremteni a fenntarthatóság biztosításának szükségessége és annak szükségessége között, hogy a beruházásokat a még bizonytalan fellendülés megerősítése céljából támogassák, hozzájárulva mindezzel a szakpolitikai intézkedések kiegyensúlyozottabb kombinációjának kialakulásához. Ezzel egyidejűleg számos tagállamban továbbra is magas az államadósság, és középtávon fenntarthatóvá kell tenni az államháztartást. A tagállamok körében ezért biztosítani kell a költségvetési kiigazítások megfelelő differenciálását, figyelembe véve a költségvetési mozgásteret és az euroövezeti országokra gyakorolt továbbgyűrűző hatásokat. A költségvetési céljaikat túlteljesítő tagállamok kedvező költségvetési helyzetüket kihasználva – az adott ország sajátos körülményeitől függően – tovább erősíthetnék belső keresletüket és növekedési potenciáljukat, ezzel egyidejűleg tiszteletben tartva a középtávú célt, a tagállami költségvetési előjogokat és a nemzeti követelményeket.
  Például az (EU) 2015/1017 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (2) létrehozott Európai Stratégiai Beruházási Alap által nyújtott garanciák révén a költségvetési mozgástérrel rendelkező tagállamok rendkívül hatékonyan képesek maximalizálni intézkedéseiknek az euroövezeti reálgazdaságra és gazdasági fellendülésre gyakorolt hatását. A Stabilitási és Növekedési Paktum (SNP) prevenciós ágához tartozó tagállamoknak, amelyekben további költségvetési kiigazításra van szükség, biztosítaniuk kell, hogy eleget tegyenek az SNP 2017-re vonatkozó követelményeinek. Az SNP korrekciós ágához tartozó tagállamoknak pedig gondoskodniuk kell túlzott hiányuk időben történő, tartós megszüntetéséről, az előre nem látható körülmények ellensúlyozására szolgáló költségvetési tartalékot alakítva ki. A tagállamoknak az SNP-t maradéktalanul tiszteletben tartó költségvetési politikákat kell alkalmazniuk, ugyanakkor a lehető legnagyobb mértékben ki kell használniuk a meglévő szabályok keretein belül rendelkezésre álló rugalmasságot. A strukturális reformok – főként a termelékenységet növelő intézkedések – támogatnák a növekedést és fokoznák az államháztartások fenntarthatóságát. Ezen túlmenően növekedne a költségvetéseknek rövid távon a keresleti oldalra, hosszabb távon pedig a termelékenységre gyakorolt hatása, amennyiben – az erőforrásoknak a tárgyieszköz- és immateriális beruházásokra való összpontosításával – mind a bevételi, mind a kiadási oldalon döntő módon javulna a nemzeti költségvetések összetétele és a költségvetési gazdálkodás. A tagállami szakpolitikák hitelességének megerősítéséhez, valamint a rövid távú makrogazdasági stabilitás, az államadósság fenntarthatósága és a hosszú távú növekedés közötti egyensúly megteremtésének elősegítéséhez hatékony nemzeti költségvetési keretekre van szükség. |
| --- | --- |

(4)

A közös szabályokon alapuló nemzeti költségvetési politikák szoros koordinálása a megfelelő átfogó költségvetési irányvonal kialakításának és a monetáris unió zökkenőmentes működésének nélkülözhetetlen előfeltétele. A közös költségvetési szabályok nemzeti szinten az államadósság fenntarthatóságát hivatottak biztosítani, miközben gondoskodnak a makrogazdasági stabilizációhoz szükséges mozgástér megőrzéséről. A nemzeti és az átfogó euroövezeti költségvetési irányvonalaknak tehát kiegyensúlyozottan kell érvényesíteniük egyrészt a nemzeti államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának biztosítására, másrészt a nemzeti, illetve euroövezeti szintű rövid távú makrogazdasági stabilitásra vonatkozó célkitűzést. Jelenleg nagy bizonytalanság övezi a gazdasági fellendülés erejét és a gazdasági szabad kapacitások mértékét, a monetáris politika pedig nagymértékben alkalmazkodott a körülményekhez. Ebben a helyzetben arra van szükség, hogy az euroövezeti szintű költségvetési politika kiegészítse a monetáris politikát a kereslet – különösen a beruházások – élénkítése és az alacsony inflációtól való elmozdulás érdekében, figyelembe véve azonban az államadósság fenntarthatóságával kapcsolatosan továbbra is fennálló aggályokat. Az alacsony kamatlábak mind a költségvetési politika hatékonyságát, mind az országok közötti továbbgyűrűző hatásokat fokozzák. Az Európai Parlament, a Tanács, az Európai Központi Bank, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság és a Régiók Bizottsága számára 2016. november 16-án kiadott, „A növekedésbarát euroövezeti költségvetési irányvonal felé” című közleményében a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a jelenlegi körülmények között 2017-ben a GDP 0,5 %-áig terjedő költségvetési expanzió kívánatos az euroövezet egészében.

2016 júliusában az eurocsoport a Bizottság elemzése alapján arra a következtetésre jutott, hogy a 2017. évi, összességében semleges átfogó költségvetési irányvonal megfelelő egyensúlyt teremt. 2016 decemberében az eurocsoport hangsúlyozta, hogy megfelelő egyensúlyt kell teremteni a fenntarthatóság biztosításának szükségessége és annak szükségessége között, hogy a beruházásokat a még bizonytalan fellendülés megerősítése céljából támogassák, hozzájárulva mindezzel a szakpolitikai intézkedések kiegyensúlyozottabb kombinációjának kialakulásához. Ezzel egyidejűleg számos tagállamban továbbra is magas az államadósság, és középtávon fenntarthatóvá kell tenni az államháztartást. A tagállamok körében ezért biztosítani kell a költségvetési kiigazítások megfelelő differenciálását, figyelembe véve a költségvetési mozgásteret és az euroövezeti országokra gyakorolt továbbgyűrűző hatásokat. A költségvetési céljaikat túlteljesítő tagállamok kedvező költségvetési helyzetüket kihasználva – az adott ország sajátos körülményeitől függően – tovább erősíthetnék belső keresletüket és növekedési potenciáljukat, ezzel egyidejűleg tiszteletben tartva a középtávú célt, a tagállami költségvetési előjogokat és a nemzeti követelményeket.

Például az (EU) 2015/1017 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (2) létrehozott Európai Stratégiai Beruházási Alap által nyújtott garanciák révén a költségvetési mozgástérrel rendelkező tagállamok rendkívül hatékonyan képesek maximalizálni intézkedéseiknek az euroövezeti reálgazdaságra és gazdasági fellendülésre gyakorolt hatását. A Stabilitási és Növekedési Paktum (SNP) prevenciós ágához tartozó tagállamoknak, amelyekben további költségvetési kiigazításra van szükség, biztosítaniuk kell, hogy eleget tegyenek az SNP 2017-re vonatkozó követelményeinek. Az SNP korrekciós ágához tartozó tagállamoknak pedig gondoskodniuk kell túlzott hiányuk időben történő, tartós megszüntetéséről, az előre nem látható körülmények ellensúlyozására szolgáló költségvetési tartalékot alakítva ki. A tagállamoknak az SNP-t maradéktalanul tiszteletben tartó költségvetési politikákat kell alkalmazniuk, ugyanakkor a lehető legnagyobb mértékben ki kell használniuk a meglévő szabályok keretein belül rendelkezésre álló rugalmasságot. A strukturális reformok – főként a termelékenységet növelő intézkedések – támogatnák a növekedést és fokoznák az államháztartások fenntarthatóságát. Ezen túlmenően növekedne a költségvetéseknek rövid távon a keresleti oldalra, hosszabb távon pedig a termelékenységre gyakorolt hatása, amennyiben – az erőforrásoknak a tárgyieszköz- és immateriális beruházásokra való összpontosításával – mind a bevételi, mind a kiadási oldalon döntő módon javulna a nemzeti költségvetések összetétele és a költségvetési gazdálkodás. A tagállami szakpolitikák hitelességének megerősítéséhez, valamint a rövid távú makrogazdasági stabilitás, az államadósság fenntarthatósága és a hosszú távú növekedés közötti egyensúly megteremtésének elősegítéséhez hatékony nemzeti költségvetési keretekre van szükség.

| (5) | Az euroövezeti munkaerőpiac továbbra is fokozatosan élénkül, és a munkanélküliség folyamatosan csökken. Mindazonáltal több tagállamban változatlanul nagymértékű a tartós és az ifjúsági munkanélküliség; a szegénység, a társadalmi kirekesztődés és az egyenlőtlenség pedig súlyos problémát jelent. A munkaerőpiac rezilienciájának és alkalmazkodóképességének javítását célzó reformok tekintetében tett előrelépések dacára még mindig lényeges különbségek figyelhetők meg az euroövezeten belül, amelyek hátrányosan befolyásolják az euroövezet megfelelő működését. A jól kialakított, tisztességes és inkluzív munkaerőpiac, szociális védelem, illetve adó- és szociális ellátórendszer nélkülözhetetlen ahhoz, hogy a munkaerő zökkenőmentesen és folyamatosan áramoljon a nagyobb termelékenységű tevékenységekhez, a munkahelyet váltó vagy a munkaerőpiacról kiszorult személyek segítséget kapjanak az integrációhoz vagy a reintegrációhoz, csökkenjen a szegmentáció, valamint fokozottan érvényesüljön a gazdasági és társadalmi konvergencia, például a minőségi foglalkoztatás lehetőségeinek bővítése révén. Mindez egyúttal eredményesebb automatikus stabilizációhoz, valamint magasabb szintű, fenntartható és inkluzív növekedéshez és foglalkoztatáshoz vezet, ami fontos tényező az euroövezeti társadalmi kihívások megoldása szempontjából.
  A szükséges reformok közé tartozik: i. a munkahelyvédelmi jogszabályok módosítása olyan megbízható szerződéses megállapodások biztosítása céljából, amelyek rugalmasságot és biztonságot nyújtanak mind a munkavállalók, mind a munkaadók számára, elősegítik a munkaerőpiaci átmenetet, megakadályozzák a kétszintű munkaerőpiac kialakulását és lehetővé teszik a munkaerőköltségek szükséges kiigazítását – ezen a területen az utóbbi években már rendkívül intenzív reformintézkedések valósultak meg; ii. a készségek javítása az oktatási rendszerek és az egész életen át tartó tanulásra vonatkozó, átfogó stratégiák teljesítményének és hatékonyságának fokozása révén, a munkaerőpiaci igényekre összpontosítva; iii. a munkanélküliek – köztük a tartósan munkanélküli személyek – munkaerőpiacra való újbóli belépését elősegítő és a munkaerőpiaci részvételt növelő hatékony aktív munkaerőpiaci intézkedések, valamint iv. korszerű, fenntartható és megfelelő szociális védelmi rendszerek, amelyek a teljes életciklus alatt hatékonyan és eredményesen járulnak hozzá a társadalmi befogadáshoz és a munkaerőpiaci integrációhoz. Emellett a munka adóterhének enyhítése – különösen a kis jövedelmű munkavállalók esetében –, valamint az adórendszer méltányosságának biztosítása javíthatják a munkaerőpiaci eredményeket. Azok az euroövezeti tagállamok, amelyek már végrehajtottak ilyen reformokat, sokkal ellenállóbbak és jobb foglalkoztatási és szociális teljesítményt tudnak felmutatni. Az említett reformok kidolgozásakor figyelembe kell venni az esetleges társadalmi következményeket is. |
| --- | --- |

(5)

Az euroövezeti munkaerőpiac továbbra is fokozatosan élénkül, és a munkanélküliség folyamatosan csökken. Mindazonáltal több tagállamban változatlanul nagymértékű a tartós és az ifjúsági munkanélküliség; a szegénység, a társadalmi kirekesztődés és az egyenlőtlenség pedig súlyos problémát jelent. A munkaerőpiac rezilienciájának és alkalmazkodóképességének javítását célzó reformok tekintetében tett előrelépések dacára még mindig lényeges különbségek figyelhetők meg az euroövezeten belül, amelyek hátrányosan befolyásolják az euroövezet megfelelő működését. A jól kialakított, tisztességes és inkluzív munkaerőpiac, szociális védelem, illetve adó- és szociális ellátórendszer nélkülözhetetlen ahhoz, hogy a munkaerő zökkenőmentesen és folyamatosan áramoljon a nagyobb termelékenységű tevékenységekhez, a munkahelyet váltó vagy a munkaerőpiacról kiszorult személyek segítséget kapjanak az integrációhoz vagy a reintegrációhoz, csökkenjen a szegmentáció, valamint fokozottan érvényesüljön a gazdasági és társadalmi konvergencia, például a minőségi foglalkoztatás lehetőségeinek bővítése révén. Mindez egyúttal eredményesebb automatikus stabilizációhoz, valamint magasabb szintű, fenntartható és inkluzív növekedéshez és foglalkoztatáshoz vezet, ami fontos tényező az euroövezeti társadalmi kihívások megoldása szempontjából.

A szükséges reformok közé tartozik: i. a munkahelyvédelmi jogszabályok módosítása olyan megbízható szerződéses megállapodások biztosítása céljából, amelyek rugalmasságot és biztonságot nyújtanak mind a munkavállalók, mind a munkaadók számára, elősegítik a munkaerőpiaci átmenetet, megakadályozzák a kétszintű munkaerőpiac kialakulását és lehetővé teszik a munkaerőköltségek szükséges kiigazítását – ezen a területen az utóbbi években már rendkívül intenzív reformintézkedések valósultak meg; ii. a készségek javítása az oktatási rendszerek és az egész életen át tartó tanulásra vonatkozó, átfogó stratégiák teljesítményének és hatékonyságának fokozása révén, a munkaerőpiaci igényekre összpontosítva; iii. a munkanélküliek – köztük a tartósan munkanélküli személyek – munkaerőpiacra való újbóli belépését elősegítő és a munkaerőpiaci részvételt növelő hatékony aktív munkaerőpiaci intézkedések, valamint iv. korszerű, fenntartható és megfelelő szociális védelmi rendszerek, amelyek a teljes életciklus alatt hatékonyan és eredményesen járulnak hozzá a társadalmi befogadáshoz és a munkaerőpiaci integrációhoz. Emellett a munka adóterhének enyhítése – különösen a kis jövedelmű munkavállalók esetében –, valamint az adórendszer méltányosságának biztosítása javíthatják a munkaerőpiaci eredményeket. Azok az euroövezeti tagállamok, amelyek már végrehajtottak ilyen reformokat, sokkal ellenállóbbak és jobb foglalkoztatási és szociális teljesítményt tudnak felmutatni. Az említett reformok kidolgozásakor figyelembe kell venni az esetleges társadalmi következményeket is.

| (6) | A bankunió kiépítése terén újabb előrelépések történtek, ám a folyamat még nem zárult le. A 2016. június 16-i tanácsi következtetésekben meghatározott 2016. júniusi ütemtervvel összhangban folytatni kell a munkát a bankuniónak a kockázatcsökkentés és -megosztás tekintetében való kiteljesítése érdekében, ideértve egy közös európai betétbiztosítási rendszer létrehozását, valamint az Egységes Szanálási Alap közös védőhálójának működőképessé tételét legkésőbb az alap 806/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletében (3) meghatározott átmeneti időszakának végére. Az euroövezet bankszektorának rezilienciája ugyan a válság óta összességében megerősödött, ám számos tényező – például a nemteljesítő hitelek nagy aránya, a nem hatékony üzleti modellek és a bizonyos tagállamokban kialakult kapacitásfelesleg – miatt egyre nagyobb nyomás nehezedik a bankokra, ami alacsony nyereségességhez vezet, és egyes esetekben a bankok életképességét is megkérdőjelezi. Ez a nyomás hátrányosan érinti a bankok gazdaságnak történő hitelezési képességét. A kockázatok a reálgazdaságra is kiterjednek, ugyanis egyes tagállamokban továbbra is magas az államadósság és a magánszektor nem pénzügyi szereplőinek adósságállománya. A magánszektorban folytatni kell a rendezett hitelállomány-leépítést: az életképes, de nehéz helyzetbe került adósok tekintetében adósságrendezési megállapodások, adósságszolgálat és szükség esetén adósságátütemezés révén, illetve a nem fenntartható adósságállomány szanálása útján, hogy a tőkeeszközök gyorsabban és hatékonyabban újraeloszthatók legyenek. Ebben az összefüggésben a nemteljesítő hitelek változatlanul magas arányának kezelése, továbbá a vállalkozásokra és a háztartásokra vonatkozó fizetésképtelenségi keretek közös elvek mentén történő kialakítása – így például a nemzeti fizetésképtelenségi eljárások és a peren kívüli egyezségre vonatkozó keret javítása – a sikeres és a növekedésbarát hitelállomány-leépítési folyamat kulcsfontosságú összetevőjének számít. |
| --- | --- |

(6)

A bankunió kiépítése terén újabb előrelépések történtek, ám a folyamat még nem zárult le. A 2016. június 16-i tanácsi következtetésekben meghatározott 2016. júniusi ütemtervvel összhangban folytatni kell a munkát a bankuniónak a kockázatcsökkentés és -megosztás tekintetében való kiteljesítése érdekében, ideértve egy közös európai betétbiztosítási rendszer létrehozását, valamint az Egységes Szanálási Alap közös védőhálójának működőképessé tételét legkésőbb az alap 806/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletében (3) meghatározott átmeneti időszakának végére. Az euroövezet bankszektorának rezilienciája ugyan a válság óta összességében megerősödött, ám számos tényező – például a nemteljesítő hitelek nagy aránya, a nem hatékony üzleti modellek és a bizonyos tagállamokban kialakult kapacitásfelesleg – miatt egyre nagyobb nyomás nehezedik a bankokra, ami alacsony nyereségességhez vezet, és egyes esetekben a bankok életképességét is megkérdőjelezi. Ez a nyomás hátrányosan érinti a bankok gazdaságnak történő hitelezési képességét. A kockázatok a reálgazdaságra is kiterjednek, ugyanis egyes tagállamokban továbbra is magas az államadósság és a magánszektor nem pénzügyi szereplőinek adósságállománya. A magánszektorban folytatni kell a rendezett hitelállomány-leépítést: az életképes, de nehéz helyzetbe került adósok tekintetében adósságrendezési megállapodások, adósságszolgálat és szükség esetén adósságátütemezés révén, illetve a nem fenntartható adósságállomány szanálása útján, hogy a tőkeeszközök gyorsabban és hatékonyabban újraeloszthatók legyenek. Ebben az összefüggésben a nemteljesítő hitelek változatlanul magas arányának kezelése, továbbá a vállalkozásokra és a háztartásokra vonatkozó fizetésképtelenségi keretek közös elvek mentén történő kialakítása – így például a nemzeti fizetésképtelenségi eljárások és a peren kívüli egyezségre vonatkozó keret javítása – a sikeres és a növekedésbarát hitelállomány-leépítési folyamat kulcsfontosságú összetevőjének számít.

| (7) | 2016-ban némi előrelépés történt az öt elnök 2015. június 22-én kiadott, az Európai Bizottság elnöke által az Európai Tanács, az Európai Központi Bank, az eurocsoport és az Európai Parlament elnökével szoros együttműködésben elkészített, „Az európai gazdasági és monetáris unió megvalósítása” című jelentésében ismertetett kezdeményezések terén, így például az európai szemeszterben hangsúlyosabbá vált az euroövezeti dimenzió szerepe, ajánlást fogalmaztak meg a nemzeti termelékenységi testületekről és a Bizottságon belül megalakult az Európai Költségvetési Tanács. A költségvetési szabályok átláthatóságának javítására és összetettségének mérséklésére irányuló munka is folytatódik. Emellett a Bizottság 2015 novemberében az európai betétbiztosítási rendszerről szóló javaslatot terjesztett elő. Az öt elnök jelentésében foglaltak szerint ennél átfogóbb kihívásokkal is szembe kell nézni. A Bizottság 2017. március 1-jén kiadta az Európa jövőjéről szóló fehér könyvet, amely egyebek mellett a GMU jövőjével is foglalkozik. A további teendők operatív részleteiről való megállapodáshoz valamennyi euroövezeti tagállam és uniós intézmény, illetve az euroövezeten kívüli tagállamok körében is együttes felelősségvállalásra és a közös cél tudatának kialakítására van szükség, mivel egy erős GMU segíti az Unió előtt álló kihívások hatékonyabb leküzdését, és az euroövezeten kívüli tagállamokra is kedvező hatást gyakorol. E tekintetben fontos, hogy a GMU megvalósításáról szóló megbeszéléseket az euroövezeten kívüli tagállamok irányában nyitott és számukra is átlátható módon, az Unió belső piacának maradéktalan tiszteletben tartása mellett folytassák, és a vonatkozó kezdeményezések adott esetben az euroövezeten kívüli tagállamok előtt is egyenlő feltételekkel álljanak nyitva. |
| --- | --- |

(7)

2016-ban némi előrelépés történt az öt elnök 2015. június 22-én kiadott, az Európai Bizottság elnöke által az Európai Tanács, az Európai Központi Bank, az eurocsoport és az Európai Parlament elnökével szoros együttműködésben elkészített, „Az európai gazdasági és monetáris unió megvalósítása” című jelentésében ismertetett kezdeményezések terén, így például az európai szemeszterben hangsúlyosabbá vált az euroövezeti dimenzió szerepe, ajánlást fogalmaztak meg a nemzeti termelékenységi testületekről és a Bizottságon belül megalakult az Európai Költségvetési Tanács. A költségvetési szabályok átláthatóságának javítására és összetettségének mérséklésére irányuló munka is folytatódik. Emellett a Bizottság 2015 novemberében az európai betétbiztosítási rendszerről szóló javaslatot terjesztett elő. Az öt elnök jelentésében foglaltak szerint ennél átfogóbb kihívásokkal is szembe kell nézni. A Bizottság 2017. március 1-jén kiadta az Európa jövőjéről szóló fehér könyvet, amely egyebek mellett a GMU jövőjével is foglalkozik. A további teendők operatív részleteiről való megállapodáshoz valamennyi euroövezeti tagállam és uniós intézmény, illetve az euroövezeten kívüli tagállamok körében is együttes felelősségvállalásra és a közös cél tudatának kialakítására van szükség, mivel egy erős GMU segíti az Unió előtt álló kihívások hatékonyabb leküzdését, és az euroövezeten kívüli tagállamokra is kedvező hatást gyakorol. E tekintetben fontos, hogy a GMU megvalósításáról szóló megbeszéléseket az euroövezeten kívüli tagállamok irányában nyitott és számukra is átlátható módon, az Unió belső piacának maradéktalan tiszteletben tartása mellett folytassák, és a vonatkozó kezdeményezések adott esetben az euroövezeten kívüli tagállamok előtt is egyenlő feltételekkel álljanak nyitva.

| (8) | A Foglalkoztatási Bizottsággal és a szociális védelemmel foglalkozó bizottsággal konzultációra került sor ezen ajánlás foglalkoztatási és szociális vonatkozásairól, |
| --- | --- |

(8)

A Foglalkoztatási Bizottsággal és a szociális védelemmel foglalkozó bizottsággal konzultációra került sor ezen ajánlás foglalkoztatási és szociális vonatkozásairól,

AJÁNLJA, hogy az euroövezeti tagállamok a 2017-2018-as időszakban – egyénileg és kollektíven – tegyenek intézkedéseket az eurocsoporton belül a következők érdekében:

| 1. | Hajtsanak végre olyan szakpolitikákat, amelyek rövid és hosszú távon egyaránt élénkítik a fenntartható és inkluzív növekedést, javítják az alkalmazkodóképességet és előmozdítják az egyensúly helyreállítását és a konvergenciát. Kezeljék prioritásként az olyan reformokat, amelyek növelik a termelékenységet, javítják az intézményi és üzleti környezetet, megszüntetik a beruházási szűk keresztmetszeteket és támogatják a munkahelyteremtést. A folyófizetésimérleg-hiánnyal vagy magas külső adósságállománnyal küzdő tagállamoknak fokozniuk kell termelékenységüket, ugyanakkor vissza kell fogniuk a fajlagos munkaerő-költségeket. A nagy folyófizetésimérleg-többlettel rendelkező tagállamoknak prioritásként kell végrehajtaniuk olyan intézkedéseket – ideértve a strukturális reformokat és a beruházások előmozdítását –, amelyek segítenek megerősíteni belső keresletüket és növekedési potenciáljukat. |
| --- | --- |

1.

Hajtsanak végre olyan szakpolitikákat, amelyek rövid és hosszú távon egyaránt élénkítik a fenntartható és inkluzív növekedést, javítják az alkalmazkodóképességet és előmozdítják az egyensúly helyreállítását és a konvergenciát. Kezeljék prioritásként az olyan reformokat, amelyek növelik a termelékenységet, javítják az intézményi és üzleti környezetet, megszüntetik a beruházási szűk keresztmetszeteket és támogatják a munkahelyteremtést. A folyófizetésimérleg-hiánnyal vagy magas külső adósságállománnyal küzdő tagállamoknak fokozniuk kell termelékenységüket, ugyanakkor vissza kell fogniuk a fajlagos munkaerő-költségeket. A nagy folyófizetésimérleg-többlettel rendelkező tagállamoknak prioritásként kell végrehajtaniuk olyan intézkedéseket – ideértve a strukturális reformokat és a beruházások előmozdítását –, amelyek segítenek megerősíteni belső keresletüket és növekedési potenciáljukat.

| 2. | A költségvetési politikáikban törekedjenek megfelelő egyensúlyra annak érdekében, hogy egyrészről biztosítsák a fenntarthatóságot, másrészről a gazdasági fellendülés elősegítése érdekében támogassák a beruházásokat, így járuljanak hozzá a megfelelő átfogó költségvetési irányvonalhoz és a szakpolitikák kiegyensúlyozottabb kombinációjához. Ennek alapján azoknak a tagállamoknak, amelyek esetében a Bizottság értékelése alapján fennáll annak a veszélye, hogy 2017-ben nem teljesítik az SNP szerinti kötelezettségeiket, kellő időben további intézkedéseket kell hozniuk a megfelelés biztosítása érdekében. Ezzel szemben azoknak a tagállamoknak, amelyek túlteljesítették a középtávú célkitűzéseiket, a növekedési potenciál fokozása érdekében – az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának megőrzése mellett – továbbra is elsőbbséget kell biztosítaniuk a beruházások számára. Azon tagállamoknak pedig, amelyek az előrejelzések szerint 2017-ben nagyjából meg fognak felelni az SNP szerinti kötelezettségeiknek, nemzeti költségvetési eljárásaik keretében kell biztosítaniuk a tényleges megfelelést. A paktum előírásait maradéktalanul tiszteletben tartó költségvetési politikákat kell alkalmazniuk, ugyanakkor a lehető legnagyobb mértékben ki kell használniuk a meglévő szabályok keretein belül rendelkezésre álló rugalmasságot. Általánosságban a tagállamoknak javítaniuk kell az államháztartások összetételét a tárgyieszköz- és immateriális beruházásokra fenntartott mozgástér bővítése révén, továbbá biztosítaniuk kell a nemzeti költségvetési keretek hatékony működését. |
| --- | --- |

2.

A költségvetési politikáikban törekedjenek megfelelő egyensúlyra annak érdekében, hogy egyrészről biztosítsák a fenntarthatóságot, másrészről a gazdasági fellendülés elősegítése érdekében támogassák a beruházásokat, így járuljanak hozzá a megfelelő átfogó költségvetési irányvonalhoz és a szakpolitikák kiegyensúlyozottabb kombinációjához. Ennek alapján azoknak a tagállamoknak, amelyek esetében a Bizottság értékelése alapján fennáll annak a veszélye, hogy 2017-ben nem teljesítik az SNP szerinti kötelezettségeiket, kellő időben további intézkedéseket kell hozniuk a megfelelés biztosítása érdekében. Ezzel szemben azoknak a tagállamoknak, amelyek túlteljesítették a középtávú célkitűzéseiket, a növekedési potenciál fokozása érdekében – az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának megőrzése mellett – továbbra is elsőbbséget kell biztosítaniuk a beruházások számára. Azon tagállamoknak pedig, amelyek az előrejelzések szerint 2017-ben nagyjából meg fognak felelni az SNP szerinti kötelezettségeiknek, nemzeti költségvetési eljárásaik keretében kell biztosítaniuk a tényleges megfelelést. A paktum előírásait maradéktalanul tiszteletben tartó költségvetési politikákat kell alkalmazniuk, ugyanakkor a lehető legnagyobb mértékben ki kell használniuk a meglévő szabályok keretein belül rendelkezésre álló rugalmasságot. Általánosságban a tagállamoknak javítaniuk kell az államháztartások összetételét a tárgyieszköz- és immateriális beruházásokra fenntartott mozgástér bővítése révén, továbbá biztosítaniuk kell a nemzeti költségvetési keretek hatékony működését.

| 3. | Hajtsanak végre a versenyképességet, a munkahelyteremtést, a munkahelyek minőségét, a rezilienciát, valamint a gazdasági és társadalmi konvergenciát előmozdító reformokat, és azokat hatékony szociális párbeszéddel alapozzák meg. A reformoknak az alábbiakat kell ötvözniük: i. megbízható munkaszerződések, amelyek rugalmasságot és biztonságot nyújtanak mind a munkavállalók, mind a munkaadók számára; ii. színvonalas és hatékony oktatási és képzési rendszer, illetve az egész életen át tartó tanulásra vonatkozó átfogó stratégiák, a munkaerőpiaci igényekhez igazítva; iii. a munkaerőpiaci részvételt elősegítő, hatékony aktív munkaerőpiaci intézkedések; iv. korszerű, fenntartható és megfelelő szociális védelmi rendszerek, amelyek a teljes életciklus során hatékonyan és eredményesen járulnak hozzá a társadalmi befogadáshoz és a munkaerőpiaci integrációhoz. Enyhítsék a munka adóterheit – különös tekintettel a kis jövedelmű munkavállalókra és a költség-versenyképesség terén az euroövezeti átlagtól elmaradó tagállamokra –, valamint a költségvetési mozgástérrel nem rendelkező országok esetében biztosítsák ezen adóenyhítés költségvetési semlegességét. |
| --- | --- |

3.

Hajtsanak végre a versenyképességet, a munkahelyteremtést, a munkahelyek minőségét, a rezilienciát, valamint a gazdasági és társadalmi konvergenciát előmozdító reformokat, és azokat hatékony szociális párbeszéddel alapozzák meg. A reformoknak az alábbiakat kell ötvözniük: i. megbízható munkaszerződések, amelyek rugalmasságot és biztonságot nyújtanak mind a munkavállalók, mind a munkaadók számára; ii. színvonalas és hatékony oktatási és képzési rendszer, illetve az egész életen át tartó tanulásra vonatkozó átfogó stratégiák, a munkaerőpiaci igényekhez igazítva; iii. a munkaerőpiaci részvételt elősegítő, hatékony aktív munkaerőpiaci intézkedések; iv. korszerű, fenntartható és megfelelő szociális védelmi rendszerek, amelyek a teljes életciklus során hatékonyan és eredményesen járulnak hozzá a társadalmi befogadáshoz és a munkaerőpiaci integrációhoz. Enyhítsék a munka adóterheit – különös tekintettel a kis jövedelmű munkavállalókra és a költség-versenyképesség terén az euroövezeti átlagtól elmaradó tagállamokra –, valamint a költségvetési mozgástérrel nem rendelkező országok esetében biztosítsák ezen adóenyhítés költségvetési semlegességét.

| 4. | A 2016. júniusi ütemtervvel összhangban folytassák a munkát a bankuniónak a kockázatcsökkentés és -megosztás tekintetében való kiteljesítése érdekében, ideértve egy közös európai betétbiztosítási rendszer létrehozását, valamint az Egységes Szanálási Alap közös védőhálójának működőképessé tételét legkésőbb az alap átmeneti időszakának végére. Dolgozzanak ki és hajtsanak végre a prudenciális felügyeleti intézkedéseket kiegészítő, az euroövezet egészére kiterjedő hatékony stratégiát a bankszektor életképességét fenyegető kockázatok – köztük a nemteljesítő hitelek nagy aránya, a nem hatékony üzleti modellek és a kapacitásfelesleg – kezelése érdekében. Azok a tagállamok, amelyekben nagy a magánszektor adósságállománya, szorgalmazzák a hitelállomány rendezett leépítését. |
| --- | --- |

4.

A 2016. júniusi ütemtervvel összhangban folytassák a munkát a bankuniónak a kockázatcsökkentés és -megosztás tekintetében való kiteljesítése érdekében, ideértve egy közös európai betétbiztosítási rendszer létrehozását, valamint az Egységes Szanálási Alap közös védőhálójának működőképessé tételét legkésőbb az alap átmeneti időszakának végére. Dolgozzanak ki és hajtsanak végre a prudenciális felügyeleti intézkedéseket kiegészítő, az euroövezet egészére kiterjedő hatékony stratégiát a bankszektor életképességét fenyegető kockázatok – köztük a nemteljesítő hitelek nagy aránya, a nem hatékony üzleti modellek és a kapacitásfelesleg – kezelése érdekében. Azok a tagállamok, amelyekben nagy a magánszektor adósságállománya, szorgalmazzák a hitelállomány rendezett leépítését.

| 5. | Lépjenek előre a GMU megvalósítása terén, az Unió belső piacának maradéktalan tiszteletben tartása mellett, az euroövezeten kívüli tagállamok irányában nyitott és számukra is átlátható módon. Érjenek el további eredményeket a GMU-val kapcsolatos hosszabb távú kérdéseket illető, folyamatban lévő kezdeményezések és munka tekintetében, kellőképpen figyelembe véve a Bizottságnak az Európa jövőjéről szóló fehér könyvét. |
| --- | --- |

5.

Lépjenek előre a GMU megvalósítása terén, az Unió belső piacának maradéktalan tiszteletben tartása mellett, az euroövezeten kívüli tagállamok irányában nyitott és számukra is átlátható módon. Érjenek el további eredményeket a GMU-val kapcsolatos hosszabb távú kérdéseket illető, folyamatban lévő kezdeményezések és munka tekintetében, kellőképpen figyelembe véve a Bizottságnak az Európa jövőjéről szóló fehér könyvét.

Kelt Brüsszelben, 2017. március 21-én.

a Tanács részéről

az elnök

E. SCICLUNA

---

(1)  A Tanács ajánlása (2016. szeptember 20.) a nemzeti termelékenységi testületek létrehozásáról (2016/C 349/01) (HL C 349., 2016.9.24.,1. o.).

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/1017 rendelete (2015. június 25.) az Európai Stratégiai Beruházási Alapról, az Európai Beruházási Tanácsadó Platformról és a Beruházási Projektek Európai Portáljáról, valamint az 1291/2013/EU és az 1316/2013/EU rendelet módosításáról – az Európai Stratégiai Beruházási Alap (HL L 169., 2015.7.1., 1. o.).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 806/2014/EU rendelete (2014. július 15.) a hitelintézeteknek és bizonyos befektetési vállalkozásoknak az Egységes Szanálási Mechanizmus keretében történő szanálására vonatkozó egységes szabályok és egységes eljárás kialakításáról, valamint az Egységes Szanálási Alap létrehozásáról és az 1093/2010/EU rendelet módosításáról (HL L 225., 2014.7.30., 1. o.).

3

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

| 24.3.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 92/6 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 92/6

---

Euroátváltási árfolyamok (1)

2017. március 23.

(2017/C 92/02)

1 euro =

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,0786 |
| JPY | Japán yen | 119,36 |
| DKK | Dán korona | 7,4356 |
| GBP | Angol font | 0,86273 |
| SEK | Svéd korona | 9,5095 |
| CHF | Svájci frank | 1,0700 |
| ISK | Izlandi korona | |
| NOK | Norvég korona | 9,1478 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 27,021 |
| HUF | Magyar forint | 309,22 |
| PLN | Lengyel zloty | 4,2685 |
| RON | Román lej | 4,5555 |
| TRY | Török líra | 3,9038 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,4132 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,4387 |
| HKD | Hongkongi dollár | 8,3780 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,5303 |
| SGD | Szingapúri dollár | 1,5086 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 207,38 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 13,4933 |
| CNY | Kínai renminbi | 7,4268 |
| HRK | Horvát kuna | 7,4178 |
| IDR | Indonéz rúpia | 14 363,72 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,7771 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 54,309 |
| RUB | Orosz rubel | 62,2001 |
| THB | Thaiföldi baht | 37,320 |
| BRL | Brazil real | 3,3608 |
| MXN | Mexikói peso | 20,5962 |
| INR | Indiai rúpia | 70,6095 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,0786

JPY

Japán yen

119,36

DKK

Dán korona

7,4356

GBP

Angol font

0,86273

SEK

Svéd korona

9,5095

CHF

Svájci frank

1,0700

ISK

Izlandi korona

NOK

Norvég korona

9,1478

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

27,021

HUF

Magyar forint

309,22

PLN

Lengyel zloty

4,2685

RON

Román lej

4,5555

TRY

Török líra

3,9038

AUD

Ausztrál dollár

1,4132

CAD

Kanadai dollár

1,4387

HKD

Hongkongi dollár

8,3780

NZD

Új-zélandi dollár

1,5303

SGD

Szingapúri dollár

1,5086

KRW

Dél-Koreai won

1 207,38

ZAR

Dél-Afrikai rand

13,4933

CNY

Kínai renminbi

7,4268

HRK

Horvát kuna

7,4178

IDR

Indonéz rúpia

14 363,72

MYR

Maláj ringgit

4,7771

PHP

Fülöp-szigeteki peso

54,309

RUB

Orosz rubel

62,2001

THB

Thaiföldi baht

37,320

BRL

Brazil real

3,3608

MXN

Mexikói peso

20,5962

INR

Indiai rúpia

70,6095

---

(1)  Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

| 24.3.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 92/7 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 92/7

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2017. március 21.)

a REFIT-platform érdekképviseleti csoport egy tagjának helyettesítéséről

(2017/C 92/03)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a REFIT-platform létrehozásáról szóló, 2015. május 19-i C(2015) 3261 final bizottsági határozatra és különösen annak 4. cikkére,

mivel:

| (1) | A REFIT-platformot (a továbbiakban: a platform) létrehozó C(2015) 3261 final határozat 4. cikke előírja, hogy a platform egy „kormányzati csoportból” és egy „érdekképviseleti csoportból” áll, és hogy az érdekképviseleti csoport legfeljebb 20 szakértő tagból áll majd, akik közül ketten az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságot és a Régiók Bizottságát, a többiek pedig a vállalkozásokat – köztük a kkv-kat –, valamint az uniós jogszabályok alkalmazásában közvetlen tapasztalattal rendelkező szociális partnereket és társadalmi szervezeteket képviselik. Az érdekképviseleti csoport szakértőit személyes minőségükben vagy az érdekelt felek egy csoportja közös érdekének képviseletére nevezik ki. |
| --- | --- |

(1)

A REFIT-platformot (a továbbiakban: a platform) létrehozó C(2015) 3261 final határozat 4. cikke előírja, hogy a platform egy „kormányzati csoportból” és egy „érdekképviseleti csoportból” áll, és hogy az érdekképviseleti csoport legfeljebb 20 szakértő tagból áll majd, akik közül ketten az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságot és a Régiók Bizottságát, a többiek pedig a vállalkozásokat – köztük a kkv-kat –, valamint az uniós jogszabályok alkalmazásában közvetlen tapasztalattal rendelkező szociális partnereket és társadalmi szervezeteket képviselik. Az érdekképviseleti csoport szakértőit személyes minőségükben vagy az érdekelt felek egy csoportja közös érdekének képviseletére nevezik ki.

| (2) | A határozat 4. cikkének (4) bekezdése értelmében az érdekképviseleti csoport tagjait a Bizottság első alelnökének javaslata alapján a Bizottság nevezi ki a pályázaton induló és az uniós jogszabályok alkalmazásában közvetlen tapasztalattal rendelkező pályázók közül. A kinevezések során a lehetséges mértékben törekedni kell a különböző uniós ágazatok, érdekek és régiók, illetve a nemek közötti egyensúlyra. A határozat 4. cikkének (5) bekezdése értelmében a tagok kinevezése 2019. október 31-ig szól. A határozat 4. cikkének (6) bekezdése értelmében a tisztségükről lemondó tagok hivatali idejük fennmaradó részére helyettesíthetők. |
| --- | --- |

(2)

A határozat 4. cikkének (4) bekezdése értelmében az érdekképviseleti csoport tagjait a Bizottság első alelnökének javaslata alapján a Bizottság nevezi ki a pályázaton induló és az uniós jogszabályok alkalmazásában közvetlen tapasztalattal rendelkező pályázók közül. A kinevezések során a lehetséges mértékben törekedni kell a különböző uniós ágazatok, érdekek és régiók, illetve a nemek közötti egyensúlyra. A határozat 4. cikkének (5) bekezdése értelmében a tagok kinevezése 2019. október 31-ig szól. A határozat 4. cikkének (6) bekezdése értelmében a tisztségükről lemondó tagok hivatali idejük fennmaradó részére helyettesíthetők.

| (3) | A REFIT-platform érdekképviseleti csoportját alkotó tagok kinevezéséről szóló, 2015. december 16-i C(2015) 9063 final bizottsági határozat (1) előírja, hogy amennyiben a platform fennállása alatt az érdekképviseleti csoport valamely tagjának tagsága megszűnik, úgy az első alelnök e tag utódját az érdekképviseleti csoport tagjainak kiválasztására irányuló pályázati felhíváson induló jelöltek eredeti listájáról kinevezheti. |
| --- | --- |

(3)

A REFIT-platform érdekképviseleti csoportját alkotó tagok kinevezéséről szóló, 2015. december 16-i C(2015) 9063 final bizottsági határozat (1) előírja, hogy amennyiben a platform fennállása alatt az érdekképviseleti csoport valamely tagjának tagsága megszűnik, úgy az első alelnök e tag utódját az érdekképviseleti csoport tagjainak kiválasztására irányuló pályázati felhíváson induló jelöltek eredeti listájáról kinevezheti.

| (4) | A Bizottság első alelnöke Nina Renshaw-t jelölte az érdekképviseleti csoportbeli tagságról 2016. szeptember 26-án lemondott Pierre Baussand utódjául annak hátralévő hivatali idejére, |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság első alelnöke Nina Renshaw-t jelölte az érdekképviseleti csoportbeli tagságról 2016. szeptember 26-án lemondott Pierre Baussand utódjául annak hátralévő hivatali idejére,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

Egyetlen cikk

A Bizottság 2019. október 31-ig a REFIT-platform érdekképviseleti csoportjának tagjává nevezi ki Nina Renshaw-t.

Kelt Brüsszelben, 2017. március 21-én.

a Bizottság részéről

Frans TIMMERMANS

első alelnök

---

(1)  HL C 425., 2015.12.18., 8. o.

1

---

MELLÉKLET

| Név | Állampolgárság | Adott szakpolitikai terület érdekelt feleinek közös érdekképviselője | Jelenlegi munkáltató |
| --- | --- | --- | --- |
| Nina RENSHAW | Egyesült Királyság | IGEN | Európai Közegészségügyi Szövetség (EPHA) |

Név

Állampolgárság

Adott szakpolitikai terület érdekelt feleinek közös érdekképviselője

Jelenlegi munkáltató

Nina RENSHAW

Egyesült Királyság

IGEN

Európai Közegészségügyi Szövetség (EPHA)

---

| 24.3.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 92/9 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 92/9

---

Az Európai Unió Kombinált Nómenklatúrájának magyarázata

(2017/C 92/04)

A 2658/87/EGK tanácsi rendelet (1) 9. cikke (1) bekezdése a) pontjának megfelelően az Európai Unió Kombinált Nómenklatúrájának magyarázata (2) a következőképpen módosul:

A 95. oldalon a szöveg a „2103 90 30 Keserű aroma 44,2–49,2 térfogatszázalék közötti alkoholtartalommal, 1,5 és 6 tömegszázalék közötti tárnicsgyökér- (gencián), fűszer- és különböző fűszerkeverék-tartalommal, és 4 és 10 tömegszázalék közötti cukortartalommal, legfeljebb 0,5 literes tárolóedényben kiszerelve” KN-alcím magyarázata és a „2104 Leves és erőleves és ezek előállítására szolgáló készítmény; homogenizált összetett élelmiszer-készítmény” KN-alcím magyarázata között a következő szöveggel egészül ki:

| „2103 90 90 | Egyéb

  Ez az alcím magában foglalja – az egyébként a 22. árucsoportba tartozó – konyhai célokra ízesített és italként nem fogyasztható termékeket.
  Ez az alcím magában foglalja különösen a »főzőalkoholokat«, amelyeket a köznyelvben »főzőbornak«, »főzőportóinak«, »főzőkonyaknak« és »főzőborpárlatnak« is neveznek. A főzőborok asztali borból vagy alkoholmentes borból, vagy a kettő keverékéből állnak, amelyhez sót vagy több fűszerből álló keveréket (például só és bors) adtak, aminek következtében a termék italként nem fogyasztható. E termékek általában legalább 5 g/l sót tartalmaznak.” |
| --- | --- |

„2103 90 90

Egyéb

Ez az alcím magában foglalja – az egyébként a 22. árucsoportba tartozó – konyhai célokra ízesített és italként nem fogyasztható termékeket.

Ez az alcím magában foglalja különösen a »főzőalkoholokat«, amelyeket a köznyelvben »főzőbornak«, »főzőportóinak«, »főzőkonyaknak« és »főzőborpárlatnak« is neveznek. A főzőborok asztali borból vagy alkoholmentes borból, vagy a kettő keverékéből állnak, amelyhez sót vagy több fűszerből álló keveréket (például só és bors) adtak, aminek következtében a termék italként nem fogyasztható. E termékek általában legalább 5 g/l sót tartalmaznak.”

---

(1)  A Tanács 2658/87/EGK rendelete (1987. július 23.) a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról (HL L 256., 1987.9.7., 1. o.).

1

(2)  HL C 76., 2015.3.4., 1. o.

2

---

V Hirdetmények

KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK

Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság

| 24.3.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 92/10 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 92/10

---

Pályázati felhívás az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság igazgatótanácsi tagsági tisztségének betöltésére

(2017/C 92/05)

Pályázatok nyújthatók be az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszer-biztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 2002. január 28-i 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (1) létrehozott Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság Igazgatótanácsának tizennégy tagsági tisztsége közül hét tisztség betöltésére. A Hatóság székhelye Párma (Olaszország).

Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság

Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) az Európai Unió élelmiszer- és takarmánybiztonsági kockázatértékelési rendszerének alappillére. A Hatóság azért jött létre, hogy tudományos tanácsadást és támogatást nyújtson az uniós jogalkotáshoz és szakpolitikákhoz minden olyan területen, amely közvetlenül vagy közvetve hatással lehet az élelmiszerek és takarmányok biztonságosságára, valamint az ehhez szorosan kapcsolódó kérdésekben az állategészségügy és állatjólét, valamint a növényegészségügy területén. A Hatóság ezekről az ügyekről független tájékoztatást ad és ismerteti a kockázatokat. Küldetése kiterjed továbbá a tudományos tanácsadásra az élelmiszer- és takarmányjog számos területén, amennyiben az uniós jogszabályok ezt megkövetelik, beleértve az olyan új élelmiszer-ipari technológiákat, mint a géntechnológiával módosított szervezetek (GMO). A Hatóságot függetlenségének, szakvéleményei és közzétett információi tudományos minőségének, eljárásai átláthatóságának és feladatai elvégzésekor tanúsított gondosságának köszönhetően széles körben hivatkozási alapként ismerik el. A Hatóság, azon túl, hogy saját szakszemélyzettel rendelkezik, támogatást kap az Európai Unióban tevékenykedő illetékes szervezetek hálózataitól is.

Jogi háttér

A fent említett rendelet 25. cikke értelmében az Igazgatótanács „tagjainak kinevezésénél a legfontosabb szempontok a lehető legnagyobb szakértelem, a szakmai ismeretek és tapasztalatok széles köre és ezzel összhangban az Unió lehető legszélesebb földrajzi képviselete”. Ezenkívül az Igazgatótanács négy tagja „fogyasztóvédelmi szervezetből vagy az élelmiszerláncban tevékenykedő egyéb érdekképviseleti szervezetből érkezik”.

Továbbá a fent hivatkozott rendelet (40) preambulumbekezdése megállapítja, hogy „nélkülözhetetlen a Közösség tagállamaival való együttműködés”, a (41) preambulumbekezdése pedig előírja, hogy „oly módon kell létrehozni az Igazgatótanácsot, hogy biztosítani lehessen a lehető legmagasabb szakmai színvonalat, a széleskörű szakmai tapasztalatokat, többek között vezetési és közigazgatási téren, valamint azt, hogy az Unió lehető legtöbb országának képviselői vegyenek részt a Tanács munkájában. Ezt segíti elő az Igazgatótanács tagjainak származási országuk szerinti rotációja, annak érdekében, hogy ne lehessen olyan tisztség, amely csak egy bizonyos tagállam állampolgárai számára van fenntartva.”

Az Igazgatótanács szerepe és működése

Az Igazgatótanács feladatai közé tartoznak különösen a következők:

| — | a Hatóság munkájának általános felügyelete, biztosítandó, hogy küldetését és a rábízott feladatokat felhatalmazásával összhangban, és a függetlenség és átláthatóság szellemében teljesítse, |
| --- | --- |

—

a Hatóság munkájának általános felügyelete, biztosítandó, hogy küldetését és a rábízott feladatokat felhatalmazásával összhangban, és a függetlenség és átláthatóság szellemében teljesítse,

| — | az ügyvezető igazgató kinevezése a jelöltek Bizottság által készített listája alapján, és szükség esetén az ügyvezető igazgató leváltása, |
| --- | --- |

—

az ügyvezető igazgató kinevezése a jelöltek Bizottság által készített listája alapján, és szükség esetén az ügyvezető igazgató leváltása,

| — | a Hatóság tudományos szakvéleményeinek kiadásáért felelős tudományos bizottság és tudományos testületek tagjainak kinevezése, |
| --- | --- |

—

a Hatóság tudományos szakvéleményeinek kiadásáért felelős tudományos bizottság és tudományos testületek tagjainak kinevezése,

| — | a Hatóság éves és többéves munkaprogramjának, valamint az éves tevékenységekről szóló általános jelentésnek az elfogadása, |
| --- | --- |

—

a Hatóság éves és többéves munkaprogramjának, valamint az éves tevékenységekről szóló általános jelentésnek az elfogadása,

| — | a Hatóság belső szabályainak és pénzügyi szabályzatának elfogadása. |
| --- | --- |

—

a Hatóság belső szabályainak és pénzügyi szabályzatának elfogadása.

Az Igazgatótanács nyilvános hivatalos ülések, külön megbeszélések és levelezés keretében működik. Az EFSA dokumentumainak, az Igazgatótanács levelezésének és a külön megbeszéléseknek a munkanyelve angol. Az Igazgatótanács évente négy-hat alkalommal ülésezik, elsősorban Pármában.

Az Igazgatótanács összetétele

Az Igazgatótanács – a 178/2002/EK rendelet (2) 25. cikkének (1) bekezdése értelmében – tizennégy tagból, valamint a Bizottság képviselőjéből áll. Négy tagja fogyasztóvédelmi szervezethez vagy az élelmiszerláncban tevékenykedő más érdekképviseleti szervezethez kapcsolódó szakmai háttérrel rendelkezik. A jelenlegi Igazgatótanács hét tagjának megbízatása a 2014/C 192/02 tanácsi határozat (3) értelmében 2018. június 30-án jár le. A másik hét tag megbízatása – a 2016/C 223/08 tanácsi határozat (4) értelmében – 2020. június 30-án jár le.

Az Igazgatótanács jelenlegi tagjainak listája az EFSA weboldalán található: https://www.efsa.europa.eu/en/people/mbmembers.

Ez a felhívás az Igazgatótanács azon hét tagjának a tisztségére beadandó pályázatokra vonatkozik, akiknek a hivatali ideje 2018. június 30-án jár le.

A tisztség betöltéséhez szükséges képesítések és a kiválasztás szempontjai

Az Igazgatótanács tagjainak a legmagasabb szintű szakértelemmel, szakmai ismeretek és tapasztalatok széles körével kell rendelkezniük, és kötelezettséget kell vállalniuk arra, hogy külső befolyástól függetlenül fognak tevékenykedni.

A pályázóknak európai uniós állampolgársággal kell rendelkezniük, és igazolniuk kell a következőket:

| 1. | az alábbiakban felsorolt 5 terület közül legalább az egyiken legalább 15 éves gyakorlattal rendelkeznek, amelyből legalább 5 év vezetői gyakorlat:






  — | független tudományos tanácsadás és tudományos, illetve szakmai segítségnyújtás az európai uniós jogszabályok és szakpolitikák kidolgozásához minden olyan területen, amelynek közvetlen vagy közvetett hatása van az élelmiszer- és takarmánybiztonságra, |
| --- | --- | --- |

1.

az alábbiakban felsorolt 5 terület közül legalább az egyiken legalább 15 éves gyakorlattal rendelkeznek, amelyből legalább 5 év vezetői gyakorlat:

—

független tudományos tanácsadás és tudományos, illetve szakmai segítségnyújtás az európai uniós jogszabályok és szakpolitikák kidolgozásához minden olyan területen, amelynek közvetlen vagy közvetett hatása van az élelmiszer- és takarmánybiztonságra,

| — | vezetés és közigazgatás (beleértve az emberi erőforrásokat, és a jogi és pénzügyi vonatkozásokat), |
| --- | --- |

—

vezetés és közigazgatás (beleértve az emberi erőforrásokat, és a jogi és pénzügyi vonatkozásokat),

| — | szakpolitika-kidolgozás az integritás, a függetlenség, az átláthatóság, az etikus gyakorlat és a magas tudományos színvonal jegyében, fenntartva az érdekeltek bizalmát, |
| --- | --- |

—

szakpolitika-kidolgozás az integritás, a függetlenség, az átláthatóság, az etikus gyakorlat és a magas tudományos színvonal jegyében, fenntartva az érdekeltek bizalmát,

| — | a közvélemény hatékony tájékoztatása tudományos kérdésekről, |
| --- | --- |

—

a közvélemény hatékony tájékoztatása tudományos kérdésekről,

| — | a kockázatértékelési, kockázatkezelési és kockázatismertetési funkciók közötti szükséges koherencia elősegítése; |
| --- | --- |

—

a kockázatértékelési, kockázatkezelési és kockázatismertetési funkciók közötti szükséges koherencia elősegítése;

| 2. | legalább ötéves munkatapasztalattal rendelkeznek az élelmiszer- és takarmánybiztonsággal kapcsolatban vagy a Hatóság küldetéséhez kapcsolódó más területeken, különösen az állategészségügy és az állatvédelem, a környezetvédelem, a növényegészségügy és a táplálkozás területén; |
| --- | --- |

2.

legalább ötéves munkatapasztalattal rendelkeznek az élelmiszer- és takarmánybiztonsággal kapcsolatban vagy a Hatóság küldetéséhez kapcsolódó más területeken, különösen az állategészségügy és az állatvédelem, a környezetvédelem, a növényegészségügy és a táplálkozás területén;

| 3. | képesek többnyelvű, multikulturális és több szakágat felölelő környezetben tevékenykedni; |
| --- | --- |

3.

képesek többnyelvű, multikulturális és több szakágat felölelő környezetben tevékenykedni;

| 4. | elkötelezik magukat az iránt, hogy tevékenységüket függetlenül végzik:
  a pályázókkal szemben elvárás a lehető legetikusabb magatartás, vagyis az, hogy becsületesen, függetlenül, pártatlanul, körültekintően és önös érdekektől mentesen járjanak el, továbbá kerüljenek minden olyan helyzetet, amely személyes összeférhetetlenséget válthat ki. |
| --- | --- |

4.

elkötelezik magukat az iránt, hogy tevékenységüket függetlenül végzik:

a pályázókkal szemben elvárás a lehető legetikusabb magatartás, vagyis az, hogy becsületesen, függetlenül, pártatlanul, körültekintően és önös érdekektől mentesen járjanak el, továbbá kerüljenek minden olyan helyzetet, amely személyes összeférhetetlenséget válthat ki.

Az értékelés a pályázók érdemeinek összehasonlító vizsgálata és a függetlenség iránti elkötelezettsége alapján történik, az alábbi szempontok szerint:

| — | a jelölteknek kellő jártassággal kell rendelkezniük a fent említett szakterületek közül egy vagy több tekintetében, illetve képesnek kell lenniük az azokhoz való hatékony hozzájárulásra, |
| --- | --- |

—

a jelölteknek kellő jártassággal kell rendelkezniük a fent említett szakterületek közül egy vagy több tekintetében, illetve képesnek kell lenniük az azokhoz való hatékony hozzájárulásra,

| — | a jelölteknek szakértelemmel kell rendelkezniük az élelmiszer- és takarmánybiztonság területén, vagy a Hatóság küldetésével kapcsolatos más területeken, |
| --- | --- |

—

a jelölteknek szakértelemmel kell rendelkezniük az élelmiszer- és takarmánybiztonság területén, vagy a Hatóság küldetésével kapcsolatos más területeken,

| — | a jelölteknek a többnyelvű, multikulturális és több szakágat felölelő környezetben való munka terén megfelelő képességekkel kell rendelkezniük. |
| --- | --- |

—

a jelölteknek a többnyelvű, multikulturális és több szakágat felölelő környezetben való munka terén megfelelő képességekkel kell rendelkezniük.

Az előválasztáson túljutott jelöltek listáját az Igazgatótanács összetételére vonatkozó alábbi követelmények alapján is meg fogják vizsgálni:

| — | biztosítani kell az Igazgatótanács kiegyensúlyozott, kollektív szakértelmét, |
| --- | --- |

—

biztosítani kell az Igazgatótanács kiegyensúlyozott, kollektív szakértelmét,

| — | biztosítani kell az Unió lehető legszélesebb földrajzi képviseletét a különböző tagállamokat képviselő tagok rotációja révén. |
| --- | --- |

—

biztosítani kell az Unió lehető legszélesebb földrajzi képviseletét a különböző tagállamokat képviselő tagok rotációja révén.

A pályázóknak az internetes jelentkezési lapon túl ki kell tölteniük egy érdekeltségi nyilatkozatot, amelyben konkrét kötelezettségeket kell vállalniuk és nyilatkozatokat kell tenniük. A tagoknak – miután a Tanács kinevezte őket – évente írásos nyilatkozatot kell tenniük az érdekeltségeikről, valamint a napirendi pontokkal összefüggésben az Igazgatótanács valamennyi ülésén nyilatkozniuk kell minden olyan érdekeltségükről, amelyek esetleg veszélyeztethetik függetlenségüket.

Az érdekeltségi nyilatkozat célja annak igazolása, hogy a pályázó képes arra, hogy az EFSA Igazgatótanácsában betöltött tisztségét az EFSA függetlenségre vonatkozó belső szabályzatával (http://www.efsa.europa.eu/en/values/independence.htm) és az EFSA Igazgatótanácsának magatartási kódexével (Code of Conduct of the EFSA Management Board) összhangban lássa el. Az említett szabályok rögzítik, hogy az Igazgatótanács tagjainak tartózkodniuk kell minden olyan tevékenységtől, amely összeférhetetlenséghez vezethet, illetve amely a közvélemény szemében az összeférhetetlenség látszatát keltheti.

Az elbírálás során megvizsgálják, hogy a pályázó rendelkezik-e fogyasztóvédelmi szervezetben vagy az élelmiszerláncban tevékenykedő egyéb érdekképviseleti szervezetben szerzett tapasztalattal. Ezzel kapcsolatban lásd „Az Igazgatótanács fogyasztóvédelmi szervezetben vagy az élelmiszerláncban tevékenykedő más érdekképviseleti szervezetben tapasztalattal rendelkező tagjai” című szakaszt.

Részvétel az Igazgatótanács ülésein; költségtérítés és napidíj

A tagoknak egyértelmű kötelezettséget kell vállalniuk arra, hogy rendszeresen részt vesznek az Igazgatótanács ülésein. A pályázóknak meg kell erősíteniük a pályázati nyomtatványon, hogy aktívan részt tudnak venni az Igazgatótanács munkájában. Az Igazgatótanács előreláthatólag évente négy–hat alkalommal ülésezik. Az Igazgatótanács tagjai nem kapnak javadalmazást, de a szokásos utazási költségeket megtérítik számukra, valamint napidíj illeti meg őket. A szállásköltségeket közvetlenül az EFSA fizeti. Ezenkívül az Igazgatótanács tagjai térítést kapnak az üléseken való részvételük után a költségek megtérítésére vonatkozó szabályzat 3. cikke szerint, amely előírja, hogy: „A különleges térítés összege 385 EUR az üléseken való részvétel minden egész napjára. Fél napos ülés vagy fél napos részvétel esetén a térítés összege feleannyi.”

Az Igazgatótanács azon tagjai, akik fogyasztóvédelmi szervezethez vagy az élelmiszerláncban tevékenykedő más érdekképviseleti szervezethez kapcsolódó szakmai háttérrel rendelkeznek

A pályázóknak fel kell tüntetniük és indokolniuk kell, hogy pályázatuk szándéknyilatkozatnak tekintendő-e az Igazgatótanács négy olyan tagjának tisztsége tekintetében is, akik fogyasztóvédelmi szervezethez vagy az élelmiszerláncban tevékenykedő más érdekképviseleti szervezethez kapcsolódó szakmai háttérrel rendelkeznek. Az indoklásnak tartalmaznia kell a fogyasztóvédelmi szervezetben vagy az élelmiszerláncban tevékenykedő egyéb érdekképviseleti szervezetben szerzett tapasztalataikra vonatkozó részleteket.

Kinevezés és a megbízatás időtartama

A Bizottság képviselőjének kivételével, akit a Bizottság nevez ki, az Igazgatótanács tagjait az Európai Parlamenttel folytatott konzultáció után a Tanács nevezi ki az e pályázati felhívás alapján a Bizottság által készített névjegyzékről. A megbízatás négy évre szól, és egy alkalommal megújítható. Felhívjuk a pályázók figyelmét arra, hogy a bizottsági névjegyzéket közzéteszik, és hogy jogukban áll nevük közlése ellen kifogást emelni az ehhez a pályázathoz csatolt adatvédelmi nyilatkozatban feltüntetett címen kapcsolatba lépve a Bizottsággal (lásd „A személyes adatok védelme” című alábbi szakaszt is). Az említett jog gyakorlása nincs hatással a pályázó pályázatára. A Bizottság névjegyzékén szereplő azon személyek, akiket nem neveznek ki, felkérést kaphatnak, hogy szerepeljenek egy várólistán, amelyről szükség esetén olyan tagok helyettesítése történhet, akik megbízatásuk idejét nem tudják kitölteni.

Esélyegyenlőség

Az Európai Unió nagy gondot fordít a diszkrimináció bármilyen formájának elkerülésére, és bátorítja nők jelentkezését.

Pályázati eljárás és jelentkezési határidő

A pályázatoknak meg kell felelniük az alábbi követelményeknek, ellenkező esetben a pályázat érvénytelen:

| (1) | Az érdeklődőket kérjük, hogy lehetőleg online rendszeren keresztül, az alábbi internetes oldalon jelentkezzenek: https://ec.europa.eu/food/efsa/management-board_en.
  Az online jelentkezésnek tartalmaznia kell az alábbi két mellékletet:






  a) | a következő címen található érdekeltségi nyilatkozatot, melyet a jelentkező írásos kézjeggyel látott el: https://ec.europa.eu/food/efsa/management-board_en. |
| --- | --- | --- |

(1)

Az érdeklődőket kérjük, hogy lehetőleg online rendszeren keresztül, az alábbi internetes oldalon jelentkezzenek: https://ec.europa.eu/food/efsa/management-board_en.

Az online jelentkezésnek tartalmaznia kell az alábbi két mellékletet:

a)

a következő címen található érdekeltségi nyilatkozatot, melyet a jelentkező írásos kézjeggyel látott el: https://ec.europa.eu/food/efsa/management-board_en.

| b) | legalább 1,5 oldal és legfeljebb 3 oldal terjedelmű önéletrajzot. |
| --- | --- |

b)

legalább 1,5 oldal és legfeljebb 3 oldal terjedelmű önéletrajzot.

| (2) | Az online jelentkezés sikeres benyújtása esetén az online rendszer regisztrációs számot generál. Ha nem generálódik regisztrációs szám, az azt jelenti, hogy a jelentkezést a rendszer nem regisztrálta.
  Technikai probléma esetén írjon a következő címre: sante-call-management-board-efsa@ec.europa.eu. A pályázat folyamatának online nyomon követésére nincs lehetőség. |
| --- | --- |

(2)

Az online jelentkezés sikeres benyújtása esetén az online rendszer regisztrációs számot generál. Ha nem generálódik regisztrációs szám, az azt jelenti, hogy a jelentkezést a rendszer nem regisztrálta.

Technikai probléma esetén írjon a következő címre: sante-call-management-board-efsa@ec.europa.eu. A pályázat folyamatának online nyomon követésére nincs lehetőség.

| (3) | A jelentkezési lapot, az érdekeltségi nyilatkozatot, az önéletrajzot és az igazoló dokumentumokat az Európai Unió egyik hivatalos nyelvén kell elkészíteni. A kiválasztási eljárás megkönnyítése céljából azonban méltánylandó – noha nem követelmény – a szakmai tapasztalat összegzésének és más idetartozó információknak angol nyelven történő megadása is. Az összes pályázat kezelése bizalmasan történik. Kérésre az eljárás későbbi időszakában további alátámasztó dokumentumokat kell benyújtani. |
| --- | --- |

(3)

A jelentkezési lapot, az érdekeltségi nyilatkozatot, az önéletrajzot és az igazoló dokumentumokat az Európai Unió egyik hivatalos nyelvén kell elkészíteni. A kiválasztási eljárás megkönnyítése céljából azonban méltánylandó – noha nem követelmény – a szakmai tapasztalat összegzésének és más idetartozó információknak angol nyelven történő megadása is. Az összes pályázat kezelése bizalmasan történik. Kérésre az eljárás későbbi időszakában további alátámasztó dokumentumokat kell benyújtani.

| (4) | Ha jelentkezését nem angol nyelven, hanem az Európai Unió egy másik hivatalos nyelvén kívánja benyújtani, a jelentkezési lapot kitöltheti az adott nyelven, vagy felveheti a kapcsolatot e-mailben (sante-call-management-board-efsa@ec.europa.eu) a pályázati titkársággal, ahol a kívánt nyelven készült formanyomtatványt igényelhet. A jelentkezési lap Word-formátumban érkezik majd. |
| --- | --- |

(4)

Ha jelentkezését nem angol nyelven, hanem az Európai Unió egy másik hivatalos nyelvén kívánja benyújtani, a jelentkezési lapot kitöltheti az adott nyelven, vagy felveheti a kapcsolatot e-mailben (sante-call-management-board-efsa@ec.europa.eu) a pályázati titkársággal, ahol a kívánt nyelven készült formanyomtatványt igényelhet. A jelentkezési lap Word-formátumban érkezik majd.

| (5) | Minden pályázat kezelése bizalmasan történik. |
| --- | --- |

(5)

Minden pályázat kezelése bizalmasan történik.

| (6) | A pályázatok benyújtásának végső határideje 2017. május 19. déli 12 óra (brüsszeli idő szerint). |
| --- | --- |

(6)

A pályázatok benyújtásának végső határideje 2017. május 19. déli 12 óra (brüsszeli idő szerint).

| (7) | A pályázatokat maradéktalanul kitöltve a megadott határidőn belül kell benyújtani. Nyomatékosan javasoljuk a pályázóknak, hogy a jelentkezéssel ne várjanak az utolsó napokig, mivel az internetkapcsolat meghibásodása miatt előfordulhat, hogy a pályázatot nem tudják a határidőig benyújtani. A pályázatok benyújtási határidejének lejárta után jelentkezést nincs módunkban elfogadni. |
| --- | --- |

(7)

A pályázatokat maradéktalanul kitöltve a megadott határidőn belül kell benyújtani. Nyomatékosan javasoljuk a pályázóknak, hogy a jelentkezéssel ne várjanak az utolsó napokig, mivel az internetkapcsolat meghibásodása miatt előfordulhat, hogy a pályázatot nem tudják a határidőig benyújtani. A pályázatok benyújtási határidejének lejárta után jelentkezést nincs módunkban elfogadni.

| (8) | Az e-mailben küldött és a 3. pontban meghatározott követelményeknek megfelelő jelentkezéseket elfogadjuk. Főszabályként a Bizottság nem fogadja el sem a postai úton, faxon vagy személyesen kézbesített, sem a közvetlenül az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóságnak küldött jelentkezéseket. |
| --- | --- |

(8)

Az e-mailben küldött és a 3. pontban meghatározott követelményeknek megfelelő jelentkezéseket elfogadjuk. Főszabályként a Bizottság nem fogadja el sem a postai úton, faxon vagy személyesen kézbesített, sem a közvetlenül az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóságnak küldött jelentkezéseket.

| (9) | A pályázat benyújtásával a pályázók elfogadják az e felhívásban és a benne hivatkozott dokumentumokban leírt eljárási szabályokat és feltételeket. A pályázat összeállításakor a pályázók semmilyen körülmények között nem hivatkozhatnak korábbi pályázatokon beadott dokumentumokra (például nem fogadhatók el korábbi pályázatokról készült fénymásolatok). A kért információk megadása során tett bármilyen hamis közlés a pályázatból való kizárást vonhatja maga után. |
| --- | --- |

(9)

A pályázat benyújtásával a pályázók elfogadják az e felhívásban és a benne hivatkozott dokumentumokban leírt eljárási szabályokat és feltételeket. A pályázat összeállításakor a pályázók semmilyen körülmények között nem hivatkozhatnak korábbi pályázatokon beadott dokumentumokra (például nem fogadhatók el korábbi pályázatokról készült fénymásolatok). A kért információk megadása során tett bármilyen hamis közlés a pályázatból való kizárást vonhatja maga után.

| (10) | A Bizottság értesíti az e pályázati felhívásra jelentkező valamennyi pályázót a kiválasztási folyamat eredményéről. |
| --- | --- |

(10)

A Bizottság értesíti az e pályázati felhívásra jelentkező valamennyi pályázót a kiválasztási folyamat eredményéről.

A személyes adatok védelme

A Bizottság gondoskodik arról, hogy a pályázók személyes adatait a személyes adatok uniós intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (5) megfelelően kezelik. Ez különösen vonatkozik ezen adatok bizalmas kezelésére és biztonságára. A pályázókat felkérjük, hogy e pályázattal kapcsolatosan a személyes adataik feldolgozásának hatályára, céljaira és módjára vonatkozó részletesebb információért tanulmányozzák a pályázatra vonatkozó adatvédelmi nyilatkozatot a következő címen: https://ec.europa.eu/food/efsa/management-board_en.

---

(1)  HL L 31., 2002.2.1., 1. o.

(2)  HL L 31., 2002.2.1., 13. o.

(3)  HL C 192., 2014.6.21., 2. o.

(4)  HL C 223./7., 2016.6.21., 7. o.

(5)  HL L 8., 2001.1.12., 1. o.

---

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

| 24.3.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 92/14 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 92/14

---

Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján

(2017/C 92/06)

Ez a közzététel az 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 51. cikke alapján jogot keletkeztet a kérelem elleni felszólalásra.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

„THYM DE PROVENCE”

EU-szám: FR-PGI-0005-01364 – 18.9.2015

OEM ( ) OFJ ( X )

1.   Elnevezés

„Thym de Provence”

2.   Tagállam vagy harmadik ország

Franciaország

3.   A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása

3.1.   A termék típusa

1.8. osztály: A Szerződés I. mellékletében felsorolt egyéb termékek (fűszerek stb.)

3.2.   Az 1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt termék leírása

A „Thym de Provence” kakukkfű az ajakosvirágúak családján (Lamiaceae) belüli Thymus vulgaris L. fajhoz tartozó fűszernövény. 10–30 cm magas, fűszeres illatú, alul fásodó, rendszerint felálló szárú, sokágú félcserje, amely csomókba vagy nagyon sűrű kis bozótokba áll össze.

Évszaktól függően szürke vagy zöld színű örökzöld levelein, fiatal szárain és csészéin illóolajjal telt mirigyszőrök helyezkednek el. Ez az illóolaj fenolos típusú, fő vegyületei a karvakrol (legalább 15 %), a timol, valamint (azok elővegyületeként) a p-cimol.

Az évelő „Thym de Provence” kakukkfüvet szabadföldön termesztik vagy a természetben kijelölt parcelláról takarítják be.

A „Thym de Provence” a következő fajtákból származik: VP 83 (a helyben honos kakukkfű-populáció fajtája), Carvalia fajta, Thymlia fajta.

Az engedélyezett fajták listája felülvizsgálati protokoll alapján vizsgálható felül, amely az alábbi jellemzők tiszteletben tartását hivatott biztosítani:

| — | fenolos profil (a karvakrol + timol + p-cimol aránya > 50 %), |
| --- | --- |

—

fenolos profil (a karvakrol + timol + p-cimol aránya > 50 %),

| — | a karvakrol aránya legalább 15 %, |
| --- | --- |

—

a karvakrol aránya legalább 15 %,

| — | egyenes és fás növénynövekedés. |
| --- | --- |

—

egyenes és fás növénynövekedés.

A listát minden módosítás után elküldik a termelőknek, valamint az ellenőrző szervnek és az illetékes ellenőrző hatóságoknak.

A „Thym de Provence” kiszerelése történhet szárított vagy fagyasztott levelek, illetve friss vagy szárított ágak formájában. Az ágak ömlesztve vagy csokorban egyaránt forgalomba hozhatók.

A kakukkfű a következő tulajdonságokkal rendelkezik:

| — | Az illóolaj karvakroltartalma valamennyi kiszerelési forma esetében legalább 15 %. |
| --- | --- |

—

Az illóolaj karvakroltartalma valamennyi kiszerelési forma esetében legalább 15 %.

Emellett kiszerelési formától függően:

| — | friss ágak esetében: a szár hossza legfeljebb 16 cm, |
| --- | --- |

—

friss ágak esetében: a szár hossza legfeljebb 16 cm,

| — | szárított ágak esetében: a szár hossza legfeljebb 16 cm, a nedvességtartalom pedig legfeljebb 12 %, |
| --- | --- |

—

szárított ágak esetében: a szár hossza legfeljebb 16 cm, a nedvességtartalom pedig legfeljebb 12 %,

| — | szárított levelek esetében: legfeljebb 12 % nedvességtartalom, legfeljebb 4 % arányú szár, legfeljebb 2 % arányú törmelék, |
| --- | --- |

—

szárított levelek esetében: legfeljebb 12 % nedvességtartalom, legfeljebb 4 % arányú szár, legfeljebb 2 % arányú törmelék,

| — | fagyasztott levelek esetében: legfeljebb 4 % arányú szár, legfeljebb 2 % arányú törmelék. |
| --- | --- |

—

fagyasztott levelek esetében: legfeljebb 4 % arányú szár, legfeljebb 2 % arányú törmelék.

3.3.   Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetében) és nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termékek esetében)

—

3.4.   Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell elvégezni

A földrajzi területen elvégzendő műveletek: a betakarítás, a feldolgozás (szárítás/morzsolás, válogatás, fagyasztás) és a csokorba kötés.

3.5.   A bejegyzett elnevezést viselő termék szeletelésére, aprítására, csomagolására stb. vonatkozó egyedi szabályok

—

3.6.   A bejegyzett elnevezést viselő termék címkézésére vonatkozó egyedi szabályok

A „Thym de Provence” fogyasztói értékesítésre szánt áruegységein elhelyezett címkén a hatályos jogszabályok értelmében kötelezően feltüntetendő adatokon kívül meg kell jelölni a minőségmegőrzési időt, valamint egy külön címkén a tanúsító szerv nevét és címét, amely elé a „certifié par” („tanúsította”) szövegrészt kell illeszteni.

4.   A földrajzi terület tömör meghatározása

Vaucluse megye: valamennyi település

Bouches-du-Rhône megye:

| — | az alábbi járások teljes egészében: Aix-en-Provence (1 és 2), Allauch, Aubagne, Berre-l'Étang, Châteaurenard, Ciotat, Gardanne, Marignane, Marseille (1–10), Martigues, Pélissanne, Salon-de-Provence (1 és 2), Trets, Vitrolles, |
| --- | --- |

—

az alábbi járások teljes egészében: Aix-en-Provence (1 és 2), Allauch, Aubagne, Berre-l'Étang, Châteaurenard, Ciotat, Gardanne, Marignane, Marseille (1–10), Martigues, Pélissanne, Salon-de-Provence (1 és 2), Trets, Vitrolles,

| — | Istres járás Fos-sur-Mer település kivételével. |
| --- | --- |

—

Istres járás Fos-sur-Mer település kivételével.

Gard megye:

| — | az alábbi járások teljes egészében: Bagnols-sur-Cèze, Pont-Saint-Esprit, Redessan, Roquemaure, Uzès, Villeneuve-lès-Avignon, |
| --- | --- |

—

az alábbi járások teljes egészében: Bagnols-sur-Cèze, Pont-Saint-Esprit, Redessan, Roquemaure, Uzès, Villeneuve-lès-Avignon,

| — | Alès-2 járás: Belvézet, Bouquet, Fons-sur-Lussan, Lussan, Seynes, Vallérargues települések, |
| --- | --- |

—

Alès-2 járás: Belvézet, Bouquet, Fons-sur-Lussan, Lussan, Seynes, Vallérargues települések,

| — | Alès-3 járás: Castelnau-Valence település, |
| --- | --- |

—

Alès-3 járás: Castelnau-Valence település,

| — | Beaucaire járás Bellegarde és Fourques települések kivételével, |
| --- | --- |

—

Beaucaire járás Bellegarde és Fourques települések kivételével,

| — | Marguerittes járás: Manduel, Marguerittes, Poulx települések. |
| --- | --- |

—

Marguerittes járás: Manduel, Marguerittes, Poulx települések.

| — | Rousson járás: Barjac, Méjannes-le-Clap, Saint-Jean-de-Maruéjols-et-Avéjan, Saint-Privat-de-Champclos, Tharaux települések |
| --- | --- |

—

Rousson járás: Barjac, Méjannes-le-Clap, Saint-Jean-de-Maruéjols-et-Avéjan, Saint-Privat-de-Champclos, Tharaux települések

Alpes-de-Haute-Provence megye:

| — | Az alábbi járások teljes egészében: Château-Arnoux-Saint-Auban, Forcalquier, Manosque (1–3), Oraison, Reillanne, Valensole, |
| --- | --- |

—

Az alábbi járások teljes egészében: Château-Arnoux-Saint-Auban, Forcalquier, Manosque (1–3), Oraison, Reillanne, Valensole,

| — | Digne-les-Bains-2 járás Champtercier és Digne-les-Bains települések kivételével, |
| --- | --- |

—

Digne-les-Bains-2 járás Champtercier és Digne-les-Bains települések kivételével,

| — | Sisteron járás Authon és Saint-Geniez települések kivételével, |
| --- | --- |

—

Sisteron járás Authon és Saint-Geniez települések kivételével,

| — | Riez járás: Bras-d'Asse, Le Castellet, Le Chaffaut-Saint-Jurson, Entrevennes, Estoublon, Mézel, Moustiers-Sainte-Marie, Puimichel, Puimoisson, Riez, Roumoules, Saint-Jeannet, Saint-Julien-d'Asse, Saint-Jurs települések, |
| --- | --- |

—

Riez járás: Bras-d'Asse, Le Castellet, Le Chaffaut-Saint-Jurson, Entrevennes, Estoublon, Mézel, Moustiers-Sainte-Marie, Puimichel, Puimoisson, Riez, Roumoules, Saint-Jeannet, Saint-Julien-d'Asse, Saint-Jurs települések,

| — | Seyne járás: Claret, Melve, Sigoyer, Thèze, Valernes, Vaumeilh települések. |
| --- | --- |

—

Seyne járás: Claret, Melve, Sigoyer, Thèze, Valernes, Vaumeilh települések.

Ardèche megye:

| — | Bourg-Saint-Andéol járás teljes egészében, |
| --- | --- |

—

Bourg-Saint-Andéol járás teljes egészében,

| — | Pouzin járás: Rochemaure település, |
| --- | --- |

—

Pouzin járás: Rochemaure település,

| — | Teil járás: Alba-la-Romaine, Aubignas, Saint-Andéol-de-Berg, Saint-Maurice-d'Ibie, Saint-Thomé, Le Teil, Valvignères települések, |
| --- | --- |

—

Teil járás: Alba-la-Romaine, Aubignas, Saint-Andéol-de-Berg, Saint-Maurice-d'Ibie, Saint-Thomé, Le Teil, Valvignères települések,

| — | Vallon-Pont-d'Arc járás: Labastide-de-Virac, Orgnac-l'Aven, Saint-Remèze települések. |
| --- | --- |

—

Vallon-Pont-d'Arc járás: Labastide-de-Virac, Orgnac-l'Aven, Saint-Remèze települések.

Var megye:

| — | Az alábbi járások teljes egészében: Brignoles, Draguignan, Garde, Garéoult, Hyères, Ollioules, Saint-Cyr-sur-Mer, Saint-Maximin-la-Sainte-Baume, Seyne-sur-Mer (1 és 2), Solliès-Pont, Toulon (1–4), |
| --- | --- |

—

Az alábbi járások teljes egészében: Brignoles, Draguignan, Garde, Garéoult, Hyères, Ollioules, Saint-Cyr-sur-Mer, Saint-Maximin-la-Sainte-Baume, Seyne-sur-Mer (1 és 2), Solliès-Pont, Toulon (1–4),

| — | La Crau járás: Hyères, La Crau települések, |
| --- | --- |

—

La Crau járás: Hyères, La Crau települések,

| — | Flayosc járás Bargème, Bargemon, Brenon, Châteauvieux, Claviers, Comps-sur-Artuby, La Bastide, Le Bourguet, La Martre, La Roque-Esclapon, Trigance települések kivételével, |
| --- | --- |

—

Flayosc járás Bargème, Bargemon, Brenon, Châteauvieux, Claviers, Comps-sur-Artuby, La Bastide, Le Bourguet, La Martre, La Roque-Esclapon, Trigance települések kivételével,

| — | Luc járás Collobrières és La Garde-Freinet települések kivételével, |
| --- | --- |

—

Luc járás Collobrières és La Garde-Freinet települések kivételével,

| — | Vidauban járás Le Muy település kivételével. |
| --- | --- |

—

Vidauban járás Le Muy település kivételével.

Hautes-Alpes megye:

| — | Laragne-Montéglin járás teljes egészében, |
| --- | --- |

—

Laragne-Montéglin járás teljes egészében,

| — | Serres járás: Le Bersac, Bruis, Chanousse, L’Épine, Étoile-Saint-Cyrice, Eyguians, Lagrand, Méreuil, Montclus, Montjay, Montmorin, Montrond, Moydans, Nossage-et-Bénévent, Orpierre, Ribeyret, Rosans, Saint-André-de-Rosans, Sainte-Colombe, Sainte-Marie, Saint-Genis, Saléon, Savournon, Serres, Sorbiers, Trescléoux települések. |
| --- | --- |

—

Serres járás: Le Bersac, Bruis, Chanousse, L’Épine, Étoile-Saint-Cyrice, Eyguians, Lagrand, Méreuil, Montclus, Montjay, Montmorin, Montrond, Moydans, Nossage-et-Bénévent, Orpierre, Ribeyret, Rosans, Saint-André-de-Rosans, Sainte-Colombe, Sainte-Marie, Saint-Genis, Saléon, Savournon, Serres, Sorbiers, Trescléoux települések.

Drôme megye:

| — | Az alábbi járások teljes egészében: Grignan, Tricastin, Montélimar-2, |
| --- | --- |

—

Az alábbi járások teljes egészében: Grignan, Tricastin, Montélimar-2,

| — | Dieulefit járás Bézaudun-sur-Bîne, Bourdeaux, Bouvières, Comps, Crupies, Félines-sur-Rimandoule, Francillon-sur-Roubion, Mornans, Le Poët-Célard, Les Tonils, Orcinas, Rochebaudin, Saou, Soyans, Truinas települések kivételével, |
| --- | --- |

—

Dieulefit járás Bézaudun-sur-Bîne, Bourdeaux, Bouvières, Comps, Crupies, Félines-sur-Rimandoule, Francillon-sur-Roubion, Mornans, Le Poët-Célard, Les Tonils, Orcinas, Rochebaudin, Saou, Soyans, Truinas települések kivételével,

| — | Nyons et Baronnies járás Chaudebonne település kivételével, |
| --- | --- |

—

Nyons et Baronnies járás Chaudebonne település kivételével,

| — | Diois járás: La Motte-Chalancon, Rottier települések, |
| --- | --- |

—

Diois járás: La Motte-Chalancon, Rottier települések,

| — | Montélimar-1 járás: Ancône, Montélimar, Savasse települések. |
| --- | --- |

—

Montélimar-1 járás: Ancône, Montélimar, Savasse települések.

5.   Kapcsolat a földrajzi területtel

A terület sajátosságai

A „Thym de Provence” földrajzi területe a Franciaország délkeleti részén fekvő, közkeletű nevén Provence-nak nevezett térség részét képezi.

A leggyakoribb talajtípusok különböző tömörségű agyagos-meszes talajok. Ezek lehetővé teszik, hogy az esővíz könnyen beszivárogjon vagy lecsurogjon és eltűnjön. A talajok nagyon gyakran kavicsosak. Ezek a nyílt, meszes, száraz és napos („garrigue”-nak nevezett) cserjés területek jellemzőek Provence-ra.

A földrajzi terület további jellemzője a mediterrán éghajlat, meleg és száraz nyarakkal és enyhe telekkel. A napsütéses időszakok jelentékenyek és hosszan tartanak, időnként gyakori és tartósan megmaradó északi/északkeleti széllel (misztrál), amely alacsonyan tartja a páratartalmat. A provence-i telet ritka, általában rövid ideig tartó és nem túl kemény fagyok jellemzik.

Végezetül, a földrajzi terület sajátossága, hogy sűrűn nő vadon a fenolos kakukkfű, amely jelentős mennyiségű karvakrolt tartalmaz, és szinte tiszta populációkat alkot, amelyek többé-kevésbé körkörös foltokban terjeszkednek.

A vadon termő kakukkfű szedésének hosszú időre visszanyúló és máig élő hagyománya, valamint a szárítás, válogatás, illetve csokorkészítés régről származó eljárásai során a földrajzi területen tevékenykedő termelők egyedi szaktudásra tettek szert.

A „Thym de Provence” termelői gondoskodtak arról, hogy a 15 %-nál magasabb karvakroltartalmú illóolajjal rendelkező fenolos kakukkfüvek fajtaszelekciója révén szaporítsák a térségben természetes körülmények között vadon termő, helyben honos kakukkfű-populációt.

Emellett a megművelt parcellák esetében a termelők korlátozzák az öntözést, biztosítva ezáltal, hogy a termesztés módja hasonlítson a természetes körülményekhez.

A megművelt parcellákon folytatott termesztésnek korlátai vannak, mivel bizonyos kor fölött a kakukkfű szárai túlságosan megvastagodnak, és a levelek aránya nem lesz megfelelő a fás rész (a vastag szárak) súlyához képest. A vadon termő kakukkfű esetében a kakukkfűszedők gondosan megvizsgálják a leszedhető növények méretét annak érdekében, hogy garantálják az egyöntetű eredményt.

Emellett a termelők kitüntetett figyelmet fordítanak a betakarítás legmegfelelőbb időszakára, valamint arra, hogy a feldolgozás, illetve a szárítás előtt a kakukkfüvet jó szellőzés mellett tárolják, támaszkodva a földrajzi terület száraz éghajlatára.

Ami a feldolgozást illeti, a termelők szaktudása különösen abban rejlik, hogy betakarítás után gyorsan elvégzik a feldolgozást (szárított levelek formájában történő kiszerelés esetén a kakukkfű szárítását, fagyasztott kiszerelés esetén a fagyasztását).

A szárítás szintén fontos szakasz, amely a nedvességtartalom szabályozását szolgálja, és lehetővé teszi, hogy a továbbiakban a terméket a minőségromlás kockázata nélkül lehessen kezelni: ha nem eléggé száraz, a „Thym de Provence” kakukkfüvet nem lehet megfelelően lefejteni (a szárak nem válnak el a levelektől), ha pedig túlságosan száraz, a morzsolás során túl sok szárdarab keletkezik. A szárítási szakasz a külső időjárási körülmények figyelembevételével zajlik, és meghatározza a termék küllemét és eltarthatóságát. Mindez valódi szakértelemmel és igen egyedi gépek alkalmazásával kapcsolódik össze (a friss termék szemrevételezéses értékelése, tételenkénti egyedi válogatás stb.).

A csokorba kötés műveletéhez szintén szükség van a termelők egyedi szaktudására, akik megbecsülik a termékük nedvességtartalmát annak érdekében, hogy korlátozzák a levelek lehullását és a minőségromlást. Ez a szaktudás biztosítja a szükséges alapokat a kívánt késztermék eléréséhez.

A provence-i termelők egyedi berendezéseiknek és tapasztalatuknak köszönhetően különösen hatékony és alapos válogatási módszereket alkalmaznak. A termék ismerete révén meg tudják határozni azokat a szükséges eszközöket, amelyekkel biztosítható a kakukkfű optimális válogatása és a nemkívánatos részecskék lehető legnagyobb mértékű kiiktatása.

A termék sajátosságai

A „Thym de Provence” jellegzetes, erőteljes aromájú és ízű kakukkfű: tüzes és pikáns.

Különbözik a többi kakukkfűtől, amelyek túlnyomórészt tisztán timolos kemotípusú és gyengébb aromájú, úgynevezett „édes” vagy termesztett kakukkfüvek, illetve kisebb részben cineolos kakukkfüvek (Thymus mastichina L. cineolifera).

A „Thym de Provence” további megkülönböztető tulajdonságai a következők: tiszta, homogén levelek, a szennyeződések szinte teljes hiánya (a leveles kiszerelésű kakukkfű esetében).

A csokorban forgalomba hozott kakukkfű esetében a csokor szabályos, formás, és levelekben gazdag.

E sajátosságok szilárd hírnevet kölcsönöznek a „Thym de Provence” kakukkfűnek.

Ok-okozati kapcsolat

A földrajzi területen található, jó vízelvezető képességű talajok jellemzői a hőmérsékleti viszonyokkal párosulva kedveznek a „Thym de Provence” vadon növekedésének és termesztésének. Ahhoz, hogy a „Thym de Provence” megfelelő körülmények között növekedjen és erőteljes aromája kialakuljon, szükség van a földrajzi terület éghajlatából fakadó melegre és napsütésre.

Az ezen éghajlathoz igazodó, hagyományos nemesített fajták kedveznek egy nagyon tipikus, karvakrolban gazdag illóolaj kiválasztásának, amely kiemeli a „Thym de Provence” kakukkfűre jellemző tüzes és pikáns aromákat. A levelek illóolajában található jelentős mennyiségű karvakrol a növénynek a nagy nyári szárazság jellemezte környezethez való alkalmazkodásából adódó másodlagos jellemző.

Az ellenőrzött öntözés lehetővé teszi a gyepesedés korlátozását (befolyásolva a késztermék tisztaságát), valamint a természetes körülményekhez közelítő alacsony nedvességtartalom fenntartását.

A termelők által a legmegfelelőbb szakaszban végzett betakarítás hatással van az aromák jobb kibontakozására és egyúttal a „Thym de Provence” tisztaságára is.

A betakarítást követő szárítás vagy gyorsfagyasztás, valamint a szellőzés melletti tárolás szavatolja, hogy a kakukkfű homogén színű legyen, és hozzájárul az aromák megmaradásához. Ezekben a kulcsfontosságú szakaszokban előnyt jelent a földrajzi területen működő termelők tapasztalata, különös tekintettel arra, hogy gyorsan tudják szemrevételezéssel értékelni a frissen betakarított termék minőségét.

A „Thym de Provence” tisztaságát a lefejtés és a válogatás szakaszához kapcsolódó szaktudás szavatolja, amely szakaszok fontos szerepet játszanak a szárak legvastagabb részének eltávolításában és a törmelék mennyiségének korlátozásában.

A szabályos, formás és levelekben bővelkedő csokorba kötött „Thym de Provence” kakukkfű azon szaktudásnak köszönhető, amellyel eltávolítják a vastag szárakat és értékelik a nedvességtartalmat, a legmegfelelőbb pillanatot választva ki a művelet elvégzéséhez.

A kakukkfű provence-i előfordulását és a „Thym de Provence” aromájának és ízének jellegzetességeit az irodalomban gyakran említik, az 1. században élt idősebb Pliniustól kezdve olyan kortárs szerzőkig, mint például Marcel Pagnol (Les Bucoliques, Grasset, 1958). A „Thym de Provence” Provence gasztronómiai örökségének egyik pillére, amelyet különböző formákban széles körben forgalmaznak.

Hivatkozás a termékleírás közzétételére

(e rendelet 6. cikke (1) bekezdésének második albekezdése)

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDC-IGP-ThymdeProvence.pdf

---

(1)  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

---