# Den Europæiske Unions L 103/2021

| | ISSN 1977-0634 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 103 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 64. årgang24. marts 2021 |

ISSN 1977-0634

Den Europæiske Unions

Tidende

L 103

Dansk udgave

Retsforskrifter

64. årgang24. marts 2021

---

| Indhold | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | AFGØRELSER |
| | * | Rådets afgørelse (EU) 2021/510 af 22. marts 2021 om ændring af afgørelse 1999/70/EF om de nationale centralbankers eksterne revisorer, for så vidt angår de eksterne revisorer for Deutsche Bundesbank | 1 |
| | * | Rådets afgørelse (EU) 2021/511 af 22. marts 2021 om ændring af afgørelse 1999/70/EF om de nationale centralbankers eksterne revisorer, for så vidt angår de eksterne revisorer for Eesti Pank | 3 |
| | * | Rådets gennemførelsesafgørelse (EU) 2021/512 af 22. marts 2021 om at give Det Forenede Kongerige tilladelse til for så vidt angår Nordirland at anvende en særlig foranstaltning, der fraviger artikel 16 og 168 i direktiv 2006/112/EF om det fælles merværdiafgiftssystem | 4 |
| | * | Rådets gennemførelsesafgørelse (EU) 2021/513 af 22. marts 2021 om midlertidig støtte til Republikken Estland i henhold til forordning (EU) 2020/672 til mindskelse af risiciene for arbejdsløshed i nødsituationen som følge af covid-19-udbruddet | 6 |

Indhold

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

Side

AFGØRELSER

*

Rådets afgørelse (EU) 2021/510 af 22. marts 2021 om ændring af afgørelse 1999/70/EF om de nationale centralbankers eksterne revisorer, for så vidt angår de eksterne revisorer for Deutsche Bundesbank

1

*

Rådets afgørelse (EU) 2021/511 af 22. marts 2021 om ændring af afgørelse 1999/70/EF om de nationale centralbankers eksterne revisorer, for så vidt angår de eksterne revisorer for Eesti Pank

3

*

Rådets gennemførelsesafgørelse (EU) 2021/512 af 22. marts 2021 om at give Det Forenede Kongerige tilladelse til for så vidt angår Nordirland at anvende en særlig foranstaltning, der fraviger artikel 16 og 168 i direktiv 2006/112/EF om det fælles merværdiafgiftssystem

4

*

Rådets gennemførelsesafgørelse (EU) 2021/513 af 22. marts 2021 om midlertidig støtte til Republikken Estland i henhold til forordning (EU) 2020/672 til mindskelse af risiciene for arbejdsløshed i nødsituationen som følge af covid-19-udbruddet

6

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

AFGØRELSER

| 24.3.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 103/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 103/1

---

RÅDETS AFGØRELSE (EU) 2021/510

af 22. marts 2021

om ændring af afgørelse 1999/70/EF om de nationale centralbankers eksterne revisorer, for så vidt angår de eksterne revisorer for Deutsche Bundesbank

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til protokol nr. 4 om statutten for Det Europæiske System af Centralbanker og Den Europæiske Centralbank, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 27.1,

under henvisning til Den Europæiske Centralbanks henstilling af 4. februar 2021 til Rådet for Den Europæiske Union om de eksterne revisorer for Deutsche Bundesbank (ECB/2021/4) (1), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Regnskaberne for Den Europæiske Centralbank (ECB) og for de nationale centralbanker i de medlemsstater, der har euroen som valuta, skal revideres af uafhængige eksterne revisorer, der indstilles af ECB's Styrelsesråd og godkendes af Rådet for Den Europæiske Union. |
| --- | --- |

(1)

Regnskaberne for Den Europæiske Centralbank (ECB) og for de nationale centralbanker i de medlemsstater, der har euroen som valuta, skal revideres af uafhængige eksterne revisorer, der indstilles af ECB's Styrelsesråd og godkendes af Rådet for Den Europæiske Union.

| (2) | Mandatet for de eksterne revisorer for Deutsche Bundesbank udløb efter revisionen for regnskabsåret 2020. Det er derfor nødvendigt at udnævne eksterne revisorer fra regnskabsåret 2021. |
| --- | --- |

(2)

Mandatet for de eksterne revisorer for Deutsche Bundesbank udløb efter revisionen for regnskabsåret 2020. Det er derfor nødvendigt at udnævne eksterne revisorer fra regnskabsåret 2021.

| (3) | Deutsche Bundesbank har valgt Baker Tilly GmbH & Co. KG Wirtschaftsprüfungsgesellschaft som sine eksterne revisorer for regnskabsårene 2021-2026 med muligheden for at forlænge mandatet til regnskabsåret 2027. |
| --- | --- |

(3)

Deutsche Bundesbank har valgt Baker Tilly GmbH & Co. KG Wirtschaftsprüfungsgesellschaft som sine eksterne revisorer for regnskabsårene 2021-2026 med muligheden for at forlænge mandatet til regnskabsåret 2027.

| (4) | ECB's Styrelsesråd har henstillet, at Baker Tilly GmbH & Co. KG Wirtschaftsprüfungsgesellschaft udnævnes til eksterne revisorer for Deutsche Bundesbank for regnskabsårene 2021-2026, med muligheden for at forlænge mandatet til regnskabsåret 2027. |
| --- | --- |

(4)

ECB's Styrelsesråd har henstillet, at Baker Tilly GmbH & Co. KG Wirtschaftsprüfungsgesellschaft udnævnes til eksterne revisorer for Deutsche Bundesbank for regnskabsårene 2021-2026, med muligheden for at forlænge mandatet til regnskabsåret 2027.

| (5) | I forlængelse af ECB's Styrelsesråds henstilling bør Rådets afgørelse 1999/70/EF (2) ændres i overensstemmelse hermed — |
| --- | --- |

(5)

I forlængelse af ECB's Styrelsesråds henstilling bør Rådets afgørelse 1999/70/EF (2) ændres i overensstemmelse hermed —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Artikel 1, stk. 2, i afgørelse 1999/70/EF affattes således:

»2.   Baker Tilly GmbH & Co. KG Wirtschaftsprüfungsgesellschaft godkendes som eksterne revisorer for Deutsche Bundesbank for regnskabsårene 2021-2026.«

Artikel 2

Denne afgørelse får virkning på dagen for meddelelsen.

Artikel 3

Denne afgørelse er rettet til Den Europæiske Centralbank.

Udfærdiget i Bruxelles, den 22. marts 2021.

På Rådets vegne

J. BORRELL FONTELLES

Formand

---

(1)  
  EUT C 47 af 10.2.2021, s. 1.

1

(2)  Rådets afgørelse 1999/70/EF af 25. januar 1999 om de nationale centralbankers eksterne revisorer (EFT L 22 af 29.1.1999, s. 69).

2

---

| 24.3.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 103/3 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 103/3

---

RÅDETS AFGØRELSE (EU) 2021/511

af 22. marts 2021

om ændring af afgørelse 1999/70/EF om de nationale centralbankers eksterne revisorer, for så vidt angår de eksterne revisorer for Eesti Pank

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til protokol nr. 4 om statutten for Det Europæiske System af Centralbanker og Den Europæiske Centralbank, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 27.1,

under henvisning til Den Europæiske Centralbanks henstilling af 4. februar 2021 til Rådet for Den Europæiske Union om eksterne revisorer for Eesti Pank (ECB/2021/5) (1), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Regnskaberne for Den Europæiske Centralbank (ECB) og for de nationale centralbanker i de medlemsstater, der har euroen som valuta, skal revideres af uafhængige eksterne revisorer, der indstilles af ECB's Styrelsesråd og godkendes af Rådet for Den Europæiske Union. |
| --- | --- |

(1)

Regnskaberne for Den Europæiske Centralbank (ECB) og for de nationale centralbanker i de medlemsstater, der har euroen som valuta, skal revideres af uafhængige eksterne revisorer, der indstilles af ECB's Styrelsesråd og godkendes af Rådet for Den Europæiske Union.

| (2) | Mandatet for de eksterne revisorer for Eesti Pank udløb efter revisionen for regnskabsåret 2020. Det er derfor nødvendigt at udnævne eksterne revisorer fra regnskabsåret 2021. |
| --- | --- |

(2)

Mandatet for de eksterne revisorer for Eesti Pank udløb efter revisionen for regnskabsåret 2020. Det er derfor nødvendigt at udnævne eksterne revisorer fra regnskabsåret 2021.

| (3) | Eesti Pank har valgt Ernst & Young Baltic AS som sine eksterne revisorer for regnskabsårene 2021-2025. |
| --- | --- |

(3)

Eesti Pank har valgt Ernst & Young Baltic AS som sine eksterne revisorer for regnskabsårene 2021-2025.

| (4) | ECB's Styrelsesråd har henstillet, at Ernst & Young Baltic AS udnævnes til eksterne revisorer for Eesti Pank for regnskabsårene 2021-2025. |
| --- | --- |

(4)

ECB's Styrelsesråd har henstillet, at Ernst & Young Baltic AS udnævnes til eksterne revisorer for Eesti Pank for regnskabsårene 2021-2025.

| (5) | I forlængelse af ECB's Styrelsesråds henstilling bør Rådets afgørelse 1999/70/EF (2) ændres i overensstemmelse hermed — |
| --- | --- |

(5)

I forlængelse af ECB's Styrelsesråds henstilling bør Rådets afgørelse 1999/70/EF (2) ændres i overensstemmelse hermed —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Artikel 1, stk. 17, i afgørelse 1999/70/EF affattes således:

»17.   Ernst & Young Baltic AS godkendes hermed som eksterne revisorer for Eesti Pank for regnskabsårene 2021-2025.«

Artikel 2

Denne afgørelse får virkning på dagen for meddelelsen.

Artikel 3

Denne afgørelse er rettet til Den Europæiske Centralbank.

Udfærdiget i Bruxelles, den 22. marts 2021.

På Rådets vegne

J. BORRELL FONTELLES

Formand

---

(1)  
  EUT C 47 af 10.2.2021, s. 2.

1

(2)  Rådets afgørelse 1999/70/EF af 25. januar 1999 om de nationale centralbankers eksterne revisorer (EFT L 22 af 29.1.1999, s. 69).

2

---

| 24.3.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 103/4 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 103/4

---

RÅDETS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE (EU) 2021/512

af 22. marts 2021

om at give Det Forenede Kongerige tilladelse til for så vidt angår Nordirland at anvende en særlig foranstaltning, der fraviger artikel 16 og 168 i direktiv 2006/112/EF om det fælles merværdiafgiftssystem

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets direktiv 2006/112/EF af 28. november 2006 om det fælles merværdiafgiftssystem (1), særlig artikel 395, stk. 1, første afsnit,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Det Forenede Kongerige udtrådte af Den Europæiske Union den 31. januar 2020 på grundlag af aftalen om Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirlands udtræden af Den Europæiske Union og Det Europæiske Atomenergifællesskab (2) (»udtrædelsesaftalen«). EU-retten om merværdiafgift (»moms«) finder derfor ikke længere anvendelse på eller i Det Forenede Kongerige. |
| --- | --- |

(1)

Det Forenede Kongerige udtrådte af Den Europæiske Union den 31. januar 2020 på grundlag af aftalen om Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirlands udtræden af Den Europæiske Union og Det Europæiske Atomenergifællesskab (2) (»udtrædelsesaftalen«). EU-retten om merværdiafgift (»moms«) finder derfor ikke længere anvendelse på eller i Det Forenede Kongerige.

| (2) | I overensstemmelse med artikel 8, stk. 1, i protokollen om Irland/Nordirland (»protokollen«), som udgør en integreret del af udtrædelsesaftalen, finder EU-retten om moms imidlertid fortsat anvendelse på og i Det Forenede Kongerige for så vidt angår Nordirland hvad angår varer, forudsat at der gives demokratisk samtykke, jf. protokollens artikel 18, til fortsat anvendelse af protokollens artikel 8. |
| --- | --- |

(2)

I overensstemmelse med artikel 8, stk. 1, i protokollen om Irland/Nordirland (»protokollen«), som udgør en integreret del af udtrædelsesaftalen, finder EU-retten om moms imidlertid fortsat anvendelse på og i Det Forenede Kongerige for så vidt angår Nordirland hvad angår varer, forudsat at der gives demokratisk samtykke, jf. protokollens artikel 18, til fortsat anvendelse af protokollens artikel 8.

| (3) | Derfor er afgiftspligtige personer og visse ikkeafgiftspligtige juridiske personer i Det Forenede Kongerige fortsat omfattet af EU-retten om moms i forbindelse med varetransaktioner i Nordirland. |
| --- | --- |

(3)

Derfor er afgiftspligtige personer og visse ikkeafgiftspligtige juridiske personer i Det Forenede Kongerige fortsat omfattet af EU-retten om moms i forbindelse med varetransaktioner i Nordirland.

| (4) | I henhold til artikel 168 i direktiv 2006/112/EF kan en afgiftspligtig person fradrage den moms, der skal betales af erhvervelser, der er foretaget i forbindelse med vedkommendes afgiftspligtige transaktioner. I henhold til nævnte direktivs artikel 16 skal det forhold, at en afgiftspligtig person fra sin egen virksomhed udtager en vare, som han vil anvende til privat brug for sig selv eller for sit personale, imidlertid sidestilles med levering af varer mod vederlag, såfremt varen eller de bestanddele, som den er sammensat af, har givet ret til fuldt eller delvist fradrag af momsen. Denne ordning giver mulighed for at inddrive oprindeligt fradraget moms i forbindelse med privat brug. |
| --- | --- |

(4)

I henhold til artikel 168 i direktiv 2006/112/EF kan en afgiftspligtig person fradrage den moms, der skal betales af erhvervelser, der er foretaget i forbindelse med vedkommendes afgiftspligtige transaktioner. I henhold til nævnte direktivs artikel 16 skal det forhold, at en afgiftspligtig person fra sin egen virksomhed udtager en vare, som han vil anvende til privat brug for sig selv eller for sit personale, imidlertid sidestilles med levering af varer mod vederlag, såfremt varen eller de bestanddele, som den er sammensat af, har givet ret til fuldt eller delvist fradrag af momsen. Denne ordning giver mulighed for at inddrive oprindeligt fradraget moms i forbindelse med privat brug.

| (5) | Ved Rådets beslutning 2006/659/EF (3) fik Det Forenede Kongerige tilladelse til indtil den 31. december 2015 at anvende en særlig foranstaltning med henblik på at fastsætte den andel af ikkefradragsberettiget moms, der vedrører udgifter til brændstof til firmabiler, der ikke kun anvendes til erhvervsformål, på grundlag af en forud fastsat sats (»den særlige foranstaltning«). Denne særlige foranstaltning, der er frivillig for afgiftspligtige personer, er baseret på bilens CO2-udledning, idet der er proportionalitet mellem udledningen og brændstofforbruget og derfor med brændstofudgifterne. |
| --- | --- |

(5)

Ved Rådets beslutning 2006/659/EF (3) fik Det Forenede Kongerige tilladelse til indtil den 31. december 2015 at anvende en særlig foranstaltning med henblik på at fastsætte den andel af ikkefradragsberettiget moms, der vedrører udgifter til brændstof til firmabiler, der ikke kun anvendes til erhvervsformål, på grundlag af en forud fastsat sats (»den særlige foranstaltning«). Denne særlige foranstaltning, der er frivillig for afgiftspligtige personer, er baseret på bilens CO2-udledning, idet der er proportionalitet mellem udledningen og brændstofforbruget og derfor med brændstofudgifterne.

| (6) | Ved Rådets gennemførelsesafgørelse (EU) 2015/2109 (4) fik Det Forenede Kongerige tilladelse til fortsat at anvende den særlige foranstaltning indtil den 31. december 2018. Tilladelsen blev forlænget yderligere indtil den 31. december 2020 ved Rådets gennemførelsesafgørelse (EU) 2018/1918 (5). |
| --- | --- |

(6)

Ved Rådets gennemførelsesafgørelse (EU) 2015/2109 (4) fik Det Forenede Kongerige tilladelse til fortsat at anvende den særlige foranstaltning indtil den 31. december 2018. Tilladelsen blev forlænget yderligere indtil den 31. december 2020 ved Rådets gennemførelsesafgørelse (EU) 2018/1918 (5).

| (7) | Ved brev registreret i Kommissionen den 27. november 2020 anmodede Det Forenede Kongerige om tilladelse til for så vidt angår Nordirland fortsat at anvende den særlige foranstaltning fra den 1. januar 2021. Anmodningen indeholdt en beskrivelse af, hvordan den særlige ordning fungerer. |
| --- | --- |

(7)

Ved brev registreret i Kommissionen den 27. november 2020 anmodede Det Forenede Kongerige om tilladelse til for så vidt angår Nordirland fortsat at anvende den særlige foranstaltning fra den 1. januar 2021. Anmodningen indeholdt en beskrivelse af, hvordan den særlige ordning fungerer.

| (8) | Kommissionen fremsendte Det Forenede Kongeriges anmodning til medlemsstaterne ved brev af 10. december 2020. Ved brev af 11. december 2020 underrettede Kommissionen Det Forenede Kongerige om, at den rådede over alle nødvendige oplysninger for at kunne vurdere anmodningen. |
| --- | --- |

(8)

Kommissionen fremsendte Det Forenede Kongeriges anmodning til medlemsstaterne ved brev af 10. december 2020. Ved brev af 11. december 2020 underrettede Kommissionen Det Forenede Kongerige om, at den rådede over alle nødvendige oplysninger for at kunne vurdere anmodningen.

| (9) | Ifølge Det Forenede Kongerige har den særlige foranstaltning medført en forenkling af proceduren for momsopkrævning i forbindelse med udgifter til brændstof anvendt ved privatkørsel i firmabiler for både afgiftspligtige personer og skattemyndigheder. Der bør derfor gives tilladelse til, at det Forenede Kongerige for så vidt angår Nordirland fortsat kan anvende den særlige foranstaltning. |
| --- | --- |

(9)

Ifølge Det Forenede Kongerige har den særlige foranstaltning medført en forenkling af proceduren for momsopkrævning i forbindelse med udgifter til brændstof anvendt ved privatkørsel i firmabiler for både afgiftspligtige personer og skattemyndigheder. Der bør derfor gives tilladelse til, at det Forenede Kongerige for så vidt angår Nordirland fortsat kan anvende den særlige foranstaltning.

| (10) | Fravigelsen bør ikke gælde længere end til den 31. december 2023, idet det er nødvendigt regelmæssigt at foretage en fornyet vurdering af, om standardsatsordningen fortsat er en korrekt afspejling af den generelle fordeling mellem erhvervsmæssig og privat brug. |
| --- | --- |

(10)

Fravigelsen bør ikke gælde længere end til den 31. december 2023, idet det er nødvendigt regelmæssigt at foretage en fornyet vurdering af, om standardsatsordningen fortsat er en korrekt afspejling af den generelle fordeling mellem erhvervsmæssig og privat brug.

| (11) | I overensstemmelse med protokollens artikel 8, stk. 2, overføres indtægter fra transaktioner, som der skal betales afgift af i Nordirland, ikke til Unionen. Den særlige foranstaltning får derfor ingen indvirkning på Unionens egne indtægter hidrørende fra moms. |
| --- | --- |

(11)

I overensstemmelse med protokollens artikel 8, stk. 2, overføres indtægter fra transaktioner, som der skal betales afgift af i Nordirland, ikke til Unionen. Den særlige foranstaltning får derfor ingen indvirkning på Unionens egne indtægter hidrørende fra moms.

| (12) | For at undgå forstyrrende virkninger bør Det Forenede Kongerige gives tilladelse til for så vidt angår Nordirland at anvende den særlige foranstaltning uden afbrydelse. Den tilladelse, der anmodes om, bør derfor gives med virkning fra den 1. januar 2021 i umiddelbar forlængelse af ordningen i medfør af gennemførelsesafgørelse (EU) 2018/1918 — |
| --- | --- |

(12)

For at undgå forstyrrende virkninger bør Det Forenede Kongerige gives tilladelse til for så vidt angår Nordirland at anvende den særlige foranstaltning uden afbrydelse. Den tilladelse, der anmodes om, bør derfor gives med virkning fra den 1. januar 2021 i umiddelbar forlængelse af ordningen i medfør af gennemførelsesafgørelse (EU) 2018/1918 —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Ved fravigelse af artikel 16 og 168 i direktiv 2006/112/EF gives Det Forenede Kongerige tilladelse til for så vidt angår Nordirland fra den 1. januar 2021 til den 31. december 2023 at fastsætte den andel af momsen, der vedrører udgifter til brændstof anvendt ved privatkørsel i firmabil, på grundlag af en forud fastsat sats.

Artikel 2

Andelen af den i artikel 1 omhandlede moms udtrykkes i faste beløb, der fastsættes på grundlag af den pågældende type køretøjs CO2-udledning, som afspejler brændstofforbruget. For så vidt angår Nordirland justerer Det Forenede Kongerige disse fastsatte beløb årligt for at afspejle udviklingen i den gennemsnitlige brændstofpris.

Artikel 3

Den ordning, der indføres på grundlag af denne afgørelse, er frivillig for skattepligtige personer.

Artikel 4

Denne afgørelse er rettet til Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland for så vidt angår Nordirland.

Udfærdiget i Bruxelles, den 22. marts 2021.

På Rådets vegne

J. BORRELL FONTELLES

Formand

---

(1)  
  EUT L 347 af 11.12.2006, s. 1.

1

(2)  
  EUT L 29 af 31.1.2020, s. 7.

2

(3)  Rådets beslutning 2006/659/EF af 25. september 2006 om at tillade Det Forenede Kongerige at anvende en særlig foranstaltning, der fraviger artikel 5, stk. 6, og artikel 11 A, stk. 1, litra b), i direktiv 77/388/EØF om harmonisering af medlemsstaternes lovgivning om omsætningsafgifter (EUT L 272 af 3.10.2006, s. 15).

3

(4)  Rådets gennemførelsesafgørelse (EU) 2015/2109 af 17. november 2015 om bemyndigelse af Det Forenede Kongerige til fortsat at anvende en særlig foranstaltning, der fraviger artikel 26, stk. 1, litra a), og artikel 168 og 168a i direktiv 2006/112/EF om det fælles merværdiafgiftssystem (EUT L 305 af 21.11.2015, s. 49).

4

(5)  Rådets gennemførelsesafgørelse (EU) 2018/1918 af 4. december 2018 om at give Det Forenede Kongerige tilladelse til at anvende en særlig foranstaltning, der fraviger artikel 16 og 168 i direktiv 2006/112/EF om det fælles merværdiafgiftssystem (EUT L 311 af 7.12.2018, s. 30).

5

---

| 24.3.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 103/6 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 103/6

---

RÅDETS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE (EU) 2021/513

af 22. marts 2021

om midlertidig støtte til Republikken Estland i henhold til forordning (EU) 2020/672 til mindskelse af risiciene for arbejdsløshed i nødsituationen som følge af covid-19-udbruddet

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EU) 2020/672 af 19. maj 2020 om oprettelse af et europæisk instrument for midlertidig støtte til mindskelse af risiciene for arbejdsløshed i en nødsituation (SURE) som følge af covid-19-udbruddet (1), særlig artikel 6, stk. 1,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Den 4. februar 2021 anmodede Estland om finansiel støtte fra Unionen med henblik på at supplere sin nationale indsats for at imødegå virkningerne af covid-19-udbruddet og håndtere udbruddets socioøkonomiske konsekvenser for arbejdstagerne og de selvstændige. |
| --- | --- |

(1)

Den 4. februar 2021 anmodede Estland om finansiel støtte fra Unionen med henblik på at supplere sin nationale indsats for at imødegå virkningerne af covid-19-udbruddet og håndtere udbruddets socioøkonomiske konsekvenser for arbejdstagerne og de selvstændige.

| (2) | Covid-19-udbruddet og de ekstraordinære foranstaltninger, som Estland har gennemført for at dæmme op for udbruddet og de socioøkonomiske og sundhedsrelaterede konsekvenser heraf, forventes at få dramatiske følger for de offentlige finanser. Ifølge Kommissionens efterårsprognose 2020 forventedes Estland at have et offentligt underskud og en offentlig gæld på henholdsvis 5,9 % og 17,2 % af bruttonationalproduktet (BNP) ved udgangen af 2020. Ifølge Kommissionens mellemliggende vinterprognose 2021 forventes Estlands BNP at være faldet med 2,9 % i 2020. |
| --- | --- |

(2)

Covid-19-udbruddet og de ekstraordinære foranstaltninger, som Estland har gennemført for at dæmme op for udbruddet og de socioøkonomiske og sundhedsrelaterede konsekvenser heraf, forventes at få dramatiske følger for de offentlige finanser. Ifølge Kommissionens efterårsprognose 2020 forventedes Estland at have et offentligt underskud og en offentlig gæld på henholdsvis 5,9 % og 17,2 % af bruttonationalproduktet (BNP) ved udgangen af 2020. Ifølge Kommissionens mellemliggende vinterprognose 2021 forventes Estlands BNP at være faldet med 2,9 % i 2020.

| (3) | Covid-19-udbruddet har fastlåst en væsentlig del af arbejdsstyrken i Estland. Dette har ført til en pludselig og kraftig stigning i de offentlige udgifter i Estland med hensyn til midlertidige arbejdsmarkedsforanstaltninger og lignende foranstaltninger samt indførelsen af relevante sundhedsrelaterede foranstaltninger i forbindelse med covid-19-udbruddet, jf. betragtning 4-9. |
| --- | --- |

(3)

Covid-19-udbruddet har fastlåst en væsentlig del af arbejdsstyrken i Estland. Dette har ført til en pludselig og kraftig stigning i de offentlige udgifter i Estland med hensyn til midlertidige arbejdsmarkedsforanstaltninger og lignende foranstaltninger samt indførelsen af relevante sundhedsrelaterede foranstaltninger i forbindelse med covid-19-udbruddet, jf. betragtning 4-9.

| (4) | Ved regeringsbekendtgørelse nr. 130 »Tööhõiveprogramm 2017-2020« af 17. november 2016, som ændret i 2020 (2), som der henvises til i Estlands anmodning af 4. februar 2021, blev der indført en midlertidig arbejdsmarkedsordning til bevarelse af arbejdspladser (ordningen er i kraft siden 23. marts 2020). Ordningen havde til formål at støtte arbejdstagere i den private sektor, hvis lønninger eller arbejdstid som følge af den betydelige indvirkning af nødsituationen midlertidigt var blevet reduceret, idet arbejdstagerne modtog op til 70 % af deres gennemsnitlige månedsløn eller månedlige vederlag med et loft på 1 000 EUR pr. arbejdstager pr. måned. Det var en midlertidig ordning under nødsituationen fra marts til maj 2020. I betragtning af nødsituationens fortsatte indvirkning blev bekendtgørelse nr. 130 forlænget igen (3) og gjaldt i sin ændrede version indtil slutningen af juni 2020. Betingelserne for arbejdsfordelingsordningen blev tilpasset, således at offentlig støtte til en arbejdstager blev mindsket til op til 50 % af arbejdstagerens gennemsnitlige månedsløn eller månedlige vederlag med et loft på 800 EUR pr. arbejdstager. For at kunne modtage offentlig støtte til arbejdstagere skulle virksomhederne betale hver arbejdstager mindst 150 EUR (brutto) pr. måned, således at hver arbejdstager havde en månedlig indkomst på mindst 584 EUR, hvilket svarer til mindstelønnen. |
| --- | --- |

(4)

Ved regeringsbekendtgørelse nr. 130 »Tööhõiveprogramm 2017-2020« af 17. november 2016, som ændret i 2020 (2), som der henvises til i Estlands anmodning af 4. februar 2021, blev der indført en midlertidig arbejdsmarkedsordning til bevarelse af arbejdspladser (ordningen er i kraft siden 23. marts 2020). Ordningen havde til formål at støtte arbejdstagere i den private sektor, hvis lønninger eller arbejdstid som følge af den betydelige indvirkning af nødsituationen midlertidigt var blevet reduceret, idet arbejdstagerne modtog op til 70 % af deres gennemsnitlige månedsløn eller månedlige vederlag med et loft på 1 000 EUR pr. arbejdstager pr. måned. Det var en midlertidig ordning under nødsituationen fra marts til maj 2020. I betragtning af nødsituationens fortsatte indvirkning blev bekendtgørelse nr. 130 forlænget igen (3) og gjaldt i sin ændrede version indtil slutningen af juni 2020. Betingelserne for arbejdsfordelingsordningen blev tilpasset, således at offentlig støtte til en arbejdstager blev mindsket til op til 50 % af arbejdstagerens gennemsnitlige månedsløn eller månedlige vederlag med et loft på 800 EUR pr. arbejdstager. For at kunne modtage offentlig støtte til arbejdstagere skulle virksomhederne betale hver arbejdstager mindst 150 EUR (brutto) pr. måned, således at hver arbejdstager havde en månedlig indkomst på mindst 584 EUR, hvilket svarer til mindstelønnen.

| (5) | Ved regeringsbekendtgørelse nr. 26 »Erivajadusega lapse vanema toetuse saamise ja maksmise tingimused ning toetuse arvutamise alused« af 9. april 2020 (4), som der henvises til i Estlands anmodning af 4. februar 2021, blev der indført en ydelse til bevarelse af indkomsten for forældre, der under nødsituationen måtte indstille deres arbejde for at passe deres børn med særlige undervisningsbehov. Det var en midlertidig foranstaltning under nødsituationen fra den 12. marts til den 17. maj 2020. Ydelsen blev beregnet på grundlag af det socialbidrag, der er indbetalt for forældres løn eller vederlag i 2019. Støtten dækkede 70 % af den gennemsnitlige daglige løn eller det gennemsnitlige daglige vederlag for en forælder. |
| --- | --- |

(5)

Ved regeringsbekendtgørelse nr. 26 »Erivajadusega lapse vanema toetuse saamise ja maksmise tingimused ning toetuse arvutamise alused« af 9. april 2020 (4), som der henvises til i Estlands anmodning af 4. februar 2021, blev der indført en ydelse til bevarelse af indkomsten for forældre, der under nødsituationen måtte indstille deres arbejde for at passe deres børn med særlige undervisningsbehov. Det var en midlertidig foranstaltning under nødsituationen fra den 12. marts til den 17. maj 2020. Ydelsen blev beregnet på grundlag af det socialbidrag, der er indbetalt for forældres løn eller vederlag i 2019. Støtten dækkede 70 % af den gennemsnitlige daglige løn eller det gennemsnitlige daglige vederlag for en forælder.

| (6) | Ved det estiske kulturministeriums bekendtgørelse nr. 7 »COVID-19 haigust põhjustava koroonaviiruse levikuga seotud kriisi leevendamiseks ette nähtud toetusmeede laulu- ja tantsupeo liikumises osalevatele kollektiividele« af 30. april 2020 (5) og det estiske kulturministeriums bekendtgørelse nr. 9 »COVID-19 puhangust tingitud erakorraline abi kultuuri- ja spordivaldkonnale« af 30. april 2020 (6) (i kraft fra 3. maj til 11. september 2020) og »Treeneri tööjõukulu toetuse määramise tingimused, sealhulgas nõuded spordialaliidule, spordiklubile ja spordikoolile ning selle omaosalusele, treeningrühmale ja treenerile, ning toetuse suuruse, jaotamise, tagasimaksmise ja tagasinõudmise kord« af 26. november 2014, som ændret i 2020 (7), som der henvises til i Estlands anmodning af 4. februar 2021, blev der indført en midlertidig ordning for freelancekunstnere, sportstrænere og ledere af kor og dansetrupper. Det drejede sig om en midlertidig foranstaltning under nødsituationen som følge af covid-19-udbruddet. Freelancekunstnere modtog i en periode på to måneder støtte i form af et beløb svarende til mindstelønnen. Ledere af kor og folkedansetrupper samt sportstrænere modtog offentlig indkomststøtte, der udgjorde 70 % af den gennemsnitlige løn eller det gennemsnitlige vederlag for perioden oktober 2019 til februar 2020, med et loft på 1 000 EUR. Sportstrænere modtog støtte på 50 % af deres normale løn eller vederlag, mens de resterende 50 % blev betalt af sportsorganisationen. |
| --- | --- |

(6)

Ved det estiske kulturministeriums bekendtgørelse nr. 7 »COVID-19 haigust põhjustava koroonaviiruse levikuga seotud kriisi leevendamiseks ette nähtud toetusmeede laulu- ja tantsupeo liikumises osalevatele kollektiividele« af 30. april 2020 (5) og det estiske kulturministeriums bekendtgørelse nr. 9 »COVID-19 puhangust tingitud erakorraline abi kultuuri- ja spordivaldkonnale« af 30. april 2020 (6) (i kraft fra 3. maj til 11. september 2020) og »Treeneri tööjõukulu toetuse määramise tingimused, sealhulgas nõuded spordialaliidule, spordiklubile ja spordikoolile ning selle omaosalusele, treeningrühmale ja treenerile, ning toetuse suuruse, jaotamise, tagasimaksmise ja tagasinõudmise kord« af 26. november 2014, som ændret i 2020 (7), som der henvises til i Estlands anmodning af 4. februar 2021, blev der indført en midlertidig ordning for freelancekunstnere, sportstrænere og ledere af kor og dansetrupper. Det drejede sig om en midlertidig foranstaltning under nødsituationen som følge af covid-19-udbruddet. Freelancekunstnere modtog i en periode på to måneder støtte i form af et beløb svarende til mindstelønnen. Ledere af kor og folkedansetrupper samt sportstrænere modtog offentlig indkomststøtte, der udgjorde 70 % af den gennemsnitlige løn eller det gennemsnitlige vederlag for perioden oktober 2019 til februar 2020, med et loft på 1 000 EUR. Sportstrænere modtog støtte på 50 % af deres normale løn eller vederlag, mens de resterende 50 % blev betalt af sportsorganisationen.

| (7) | Estland har truffet en række sundhedsrelaterede foranstaltninger til at imødegå covid-19-udbruddet. I henhold til den estiske parlamentslov »Riigi 2020. aasta lisaeelarve seadus«, der blev vedtaget den 15. april 2020 (8), som der henvises til i Estlands anmodning af 4. februar 2021, er der en sundhedsrelateret foranstaltning, der har muliggjort offentlige indkøb af personlige værnemidler, supplerende almindelige forbrugsvarer og hjælpematerialer. |
| --- | --- |

(7)

Estland har truffet en række sundhedsrelaterede foranstaltninger til at imødegå covid-19-udbruddet. I henhold til den estiske parlamentslov »Riigi 2020. aasta lisaeelarve seadus«, der blev vedtaget den 15. april 2020 (8), som der henvises til i Estlands anmodning af 4. februar 2021, er der en sundhedsrelateret foranstaltning, der har muliggjort offentlige indkøb af personlige værnemidler, supplerende almindelige forbrugsvarer og hjælpematerialer.

| (8) | Ved regeringsbekendtgørelse nr. 28 »Eriolukorras Eesti Haigekassa kaudu hüvitiste ja teenuste eest maksmise tingimused ja kord« af 23. april 2020 (9), som der henvises til i Estlands anmodning af 4. februar 2021, blev der indført en kortsigtet støtteordning for hospitaler for at kompensere for omkostningerne ved ansættelse af midlertidigt personale i covid-19-enheder og intensivafdelinger samt betaling for forlænget arbejdstid for læger, sygeplejersker og andet lignende personale. Ordningen dækker omkostningerne til behovet for ekstra personale i covid-19-enheder og intensivafdelinger på hospitaler. For at motivere personalet i nødsituationen blev det ekstra personale ansat til højere løn. |
| --- | --- |

(8)

Ved regeringsbekendtgørelse nr. 28 »Eriolukorras Eesti Haigekassa kaudu hüvitiste ja teenuste eest maksmise tingimused ja kord« af 23. april 2020 (9), som der henvises til i Estlands anmodning af 4. februar 2021, blev der indført en kortsigtet støtteordning for hospitaler for at kompensere for omkostningerne ved ansættelse af midlertidigt personale i covid-19-enheder og intensivafdelinger samt betaling for forlænget arbejdstid for læger, sygeplejersker og andet lignende personale. Ordningen dækker omkostningerne til behovet for ekstra personale i covid-19-enheder og intensivafdelinger på hospitaler. For at motivere personalet i nødsituationen blev det ekstra personale ansat til højere løn.

| (9) | Ved regeringsbekendtgørelse nr. 28 »Eriolukorras Eesti Haigekassa kaudu hüvitiste ja teenuste eest maksmise tingimused ja kord« af 23. april 2020 (10), som der henvises til i Estlands anmodning af 4. februar 2021, blev der indført en godtgørelse til arbejdstagere for de første tre sygedage. Det var en foranstaltning, der var begrænset til nødsituationens varighed fra den 13. marts til den 17. maj 2020. Som følge af den øgede brug af syge- og plejeorlov som følge af covid-19 modtog personer, der er forsikret under den estiske sygesikring, en godtgørelse for de første tre sygedage, hvilket normalt betales af arbejdstageren. |
| --- | --- |

(9)

Ved regeringsbekendtgørelse nr. 28 »Eriolukorras Eesti Haigekassa kaudu hüvitiste ja teenuste eest maksmise tingimused ja kord« af 23. april 2020 (10), som der henvises til i Estlands anmodning af 4. februar 2021, blev der indført en godtgørelse til arbejdstagere for de første tre sygedage. Det var en foranstaltning, der var begrænset til nødsituationens varighed fra den 13. marts til den 17. maj 2020. Som følge af den øgede brug af syge- og plejeorlov som følge af covid-19 modtog personer, der er forsikret under den estiske sygesikring, en godtgørelse for de første tre sygedage, hvilket normalt betales af arbejdstageren.

| (10) | Estland opfylder de i artikel 3 i forordning (EU) 2020/672 nævnte betingelser for at anmode om finansiel støtte. Estland har forelagt Kommissionen passende dokumentation for, at de faktiske offentlige udgifter pr. 1. februar 2020 er steget med 230 000 000 EUR som følge af de nationale foranstaltninger, der er truffet for at imødegå de socioøkonomiske virkninger af covid-19-udbruddet. Der er tale om en pludselig og kraftig stigning, eftersom den er knyttet til såvel nye foranstaltninger som en øget efterspørgsel efter eksisterende ordninger, der tilsammen omfatter en betydelig del af arbejdsstyrken i Estland. |
| --- | --- |

(10)

Estland opfylder de i artikel 3 i forordning (EU) 2020/672 nævnte betingelser for at anmode om finansiel støtte. Estland har forelagt Kommissionen passende dokumentation for, at de faktiske offentlige udgifter pr. 1. februar 2020 er steget med 230 000 000 EUR som følge af de nationale foranstaltninger, der er truffet for at imødegå de socioøkonomiske virkninger af covid-19-udbruddet. Der er tale om en pludselig og kraftig stigning, eftersom den er knyttet til såvel nye foranstaltninger som en øget efterspørgsel efter eksisterende ordninger, der tilsammen omfatter en betydelig del af arbejdsstyrken i Estland.

| (11) | Kommissionen har hørt Estland og konstateret, at der er sket en pludselig og kraftig stigning i de faktiske offentlige udgifter med direkte tilknytning til arbejdsfordelingsordninger og lignende foranstaltninger samt indførelsen af relevante sundhedsrelaterede foranstaltninger i forbindelse med covid-19-udbruddet, som der henvises til anmodningen af 4. februar 2021, jf. artikel 6 i forordning (EU) 2020/672. |
| --- | --- |

(11)

Kommissionen har hørt Estland og konstateret, at der er sket en pludselig og kraftig stigning i de faktiske offentlige udgifter med direkte tilknytning til arbejdsfordelingsordninger og lignende foranstaltninger samt indførelsen af relevante sundhedsrelaterede foranstaltninger i forbindelse med covid-19-udbruddet, som der henvises til anmodningen af 4. februar 2021, jf. artikel 6 i forordning (EU) 2020/672.

| (12) | Der bør derfor ydes finansiel støtte med henblik på at hjælpe Estland med at imødegå de socioøkonomiske virkninger af den alvorlige økonomiske forstyrrelse som følge af covid-19-udbruddet. Kommissionen bør træffe afgørelser vedrørende løbetid, størrelse og frigivelse af rater og trancher i et tæt samarbejde med de nationale myndigheder. |
| --- | --- |

(12)

Der bør derfor ydes finansiel støtte med henblik på at hjælpe Estland med at imødegå de socioøkonomiske virkninger af den alvorlige økonomiske forstyrrelse som følge af covid-19-udbruddet. Kommissionen bør træffe afgørelser vedrørende løbetid, størrelse og frigivelse af rater og trancher i et tæt samarbejde med de nationale myndigheder.

| (13) | Nærværende afgørelse bør ikke berøre udfaldet af eventuelle sager om forvridning af det indre marked, som indledes, navnlig i henhold til traktatens artikel 107 og 108. Den fritager heller ikke medlemsstaterne for i henhold til traktatens artikel 108 at underrette Kommissionen om eventuel statsstøtte. |
| --- | --- |

(13)

Nærværende afgørelse bør ikke berøre udfaldet af eventuelle sager om forvridning af det indre marked, som indledes, navnlig i henhold til traktatens artikel 107 og 108. Den fritager heller ikke medlemsstaterne for i henhold til traktatens artikel 108 at underrette Kommissionen om eventuel statsstøtte.

| (14) | Afgørelsen om at yde finansiel støtte er blevet truffet under hensyntagen til Estlands eksisterende og forventede behov samt anmodninger om finansiel støtte i henhold til forordning (EU) 2020/672, som andre medlemsstater allerede har indgivet eller planlagt at indgive, samtidig med at principperne om ligebehandling, solidaritet, proportionalitet og gennemsigtighed anvendes — |
| --- | --- |

(14)

Afgørelsen om at yde finansiel støtte er blevet truffet under hensyntagen til Estlands eksisterende og forventede behov samt anmodninger om finansiel støtte i henhold til forordning (EU) 2020/672, som andre medlemsstater allerede har indgivet eller planlagt at indgive, samtidig med at principperne om ligebehandling, solidaritet, proportionalitet og gennemsigtighed anvendes —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Estland opfylder betingelserne i artikel 3 i forordning (EU) 2020/672.

Artikel 2

1.   Unionen stiller et lån på højst 230 000 000 EUR til rådighed for Estland. Lånet har en maksimal gennemsnitlig løbetid på 15 år.

2.   Rådighedsperioden for den finansielle støtte, der ydes ved denne afgørelse, er 18 måneder fra den første dag efter, at denne afgørelse har fået virkning.

3.   Kommissionen stiller Unionens finansielle støtte til rådighed for Estland i maksimalt otte rater. En rate kan udbetales i en eller flere trancher. Løbetiden for trancherne under den første rate kan være længere end den maksimale gennemsnitlige løbetid, der er fastsat i stk. 1. I så fald fastsættes løbetiden for de efterfølgende trancher således, at den i stk. 1 omhandlede maksimale gennemsnitlige løbetid overholdes, når alle rater er udbetalt.

4.   Den første rate frigives under forbehold af, at den i artikel 8, stk. 2, i forordning (EU) 2020/672 omhandlede låneaftale træder i kraft.

5.   Estland afholder Unionens finansieringsomkostninger, der er omhandlet i artikel 4 i forordning (EU) 2020/672, for hver rate samt Unionens eventuelle gebyrer, omkostninger og udgifter i forbindelse med den finansiering, der er relateret til det lån, der er ydet i henhold til nærværende artikels stk. 1.

6.   Kommissionen træffer afgørelse om størrelsen af raterne og frigivelsen heraf samt om tranchernes størrelse.

Artikel 3

Estland kan finansiere følgende foranstaltninger:

| a) | en midlertidig arbejdsmarkedsordning til bevarelse af arbejdspladser som fastsat i regeringsbekendtgørelse nr. 130 »Tööhõiveprogramm 2017-2020« af 17. november 2016, som ændret i 2020 |
| --- | --- |

a)

en midlertidig arbejdsmarkedsordning til bevarelse af arbejdspladser som fastsat i regeringsbekendtgørelse nr. 130 »Tööhõiveprogramm 2017-2020« af 17. november 2016, som ændret i 2020

| b) | en ydelse til bevarelse af indkomsten for forældre, der under nødsituationen måtte indstille deres arbejde for at passe deres børn med særlige undervisningsbehov, som fastsat i regeringsbekendtgørelse nr. 26 »Erivajadusega lapse vanema toetuse saamise ja maksmise tingimused ning toetuse arvutamise alused« af 9. april 2020 |
| --- | --- |

b)

en ydelse til bevarelse af indkomsten for forældre, der under nødsituationen måtte indstille deres arbejde for at passe deres børn med særlige undervisningsbehov, som fastsat i regeringsbekendtgørelse nr. 26 »Erivajadusega lapse vanema toetuse saamise ja maksmise tingimused ning toetuse arvutamise alused« af 9. april 2020

| c) | en midlertidig ordning for freelancekunstnere, sportstrænere og ledere af kor og dansetrupper som fastsat i det estiske kulturministeriums bekendtgørelse nr. 7 »COVID-19 haigust põhjustava koroonaviiruse levikuga seotud kriisi leevendamiseks ette nähtud toetusmeede laulu- ja tantsupeo liikumises osalevatele kollektiividele« af 30. april 2020 og det estiske kulturministeriums bekendtgørelse nr. 9 »COVID-19 puhangust tingitud erakorraline abi kultuuri- ja spordivaldkonnale« af 30. april 2020 og »Treeneri tööjõukulu toetuse määramise tingimused, sealhulgas nõuded spordialaliidule, spordiklubile ja spordikoolile ning selle omaosalusele, treeningrühmale ja treenerile, ning toetuse suuruse, jaotamise, tagasimaksmise ja tagasinõudmise kord« af 26. november 2014, som ændret i 2020 |
| --- | --- |

c)

en midlertidig ordning for freelancekunstnere, sportstrænere og ledere af kor og dansetrupper som fastsat i det estiske kulturministeriums bekendtgørelse nr. 7 »COVID-19 haigust põhjustava koroonaviiruse levikuga seotud kriisi leevendamiseks ette nähtud toetusmeede laulu- ja tantsupeo liikumises osalevatele kollektiividele« af 30. april 2020 og det estiske kulturministeriums bekendtgørelse nr. 9 »COVID-19 puhangust tingitud erakorraline abi kultuuri- ja spordivaldkonnale« af 30. april 2020 og »Treeneri tööjõukulu toetuse määramise tingimused, sealhulgas nõuded spordialaliidule, spordiklubile ja spordikoolile ning selle omaosalusele, treeningrühmale ja treenerile, ning toetuse suuruse, jaotamise, tagasimaksmise ja tagasinõudmise kord« af 26. november 2014, som ændret i 2020

| d) | en sundhedsrelateret foranstaltning, der muliggjorde offentlige indkøb af personlige værnemidler, supplerende almindelige forbrugsvarer og hjælpematerialer, som fastsat i parlamentsloven »Riigi 2020. aasta lisaeelarve seadus« af 15. april 2020 |
| --- | --- |

d)

en sundhedsrelateret foranstaltning, der muliggjorde offentlige indkøb af personlige værnemidler, supplerende almindelige forbrugsvarer og hjælpematerialer, som fastsat i parlamentsloven »Riigi 2020. aasta lisaeelarve seadus« af 15. april 2020

| e) | en kortsigtet støtteordning for hospitaler for at kompensere for omkostningerne ved ansættelse af midlertidigt personale i covid-19-enheder og intensivafdelinger samt betaling for forlænget arbejdstid for læger, sygeplejersker og andet personale som fastsat i regeringsbekendtgørelse nr. 28 »Eriolukorras Eesti Haigekassa kaudu hüvitiste ja teenuste eest maksmise tingimused ja kord« af 23. april 2020 |
| --- | --- |

e)

en kortsigtet støtteordning for hospitaler for at kompensere for omkostningerne ved ansættelse af midlertidigt personale i covid-19-enheder og intensivafdelinger samt betaling for forlænget arbejdstid for læger, sygeplejersker og andet personale som fastsat i regeringsbekendtgørelse nr. 28 »Eriolukorras Eesti Haigekassa kaudu hüvitiste ja teenuste eest maksmise tingimused ja kord« af 23. april 2020

| f) | en godtgørelse til arbejdstagere for de første tre sygedage som fastsat i regeringsbekendtgørelse nr. 28 »Eriolukorras Eesti Haigekassa kaudu hüvitiste ja teenuste eest maksmise tingimused ja kord« af 23. april 2020. |
| --- | --- |

f)

en godtgørelse til arbejdstagere for de første tre sygedage som fastsat i regeringsbekendtgørelse nr. 28 »Eriolukorras Eesti Haigekassa kaudu hüvitiste ja teenuste eest maksmise tingimused ja kord« af 23. april 2020.

Artikel 4

Denne afgørelse er rettet til Republikken Estland.

Denne afgørelse får virkning på dagen for meddelelsen til adressaten.

Artikel 5

Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.

Udfærdiget i Bruxelles, den 22. marts 2021.

På Rådets vegne

M. do C. ANTUNES

Formand

---

(1)  
  EUT L 159 af 20.5.2020, s. 1.

1

(2)  Riigi Teataja (»RT«) I af 20.3.2020, 3.

2

(3)  RT I af 30.5.2020, 4.

3

(4)  RT I af 10.4.2020, 5.

4

(5)  RT I af 30.4.2020, 28.

5

(6)  RT I af 30.4.2020, 29.

6

(7)  RT I af 5.5.2020, 21.

7

(8)  RT I af 21.4.2020, 2.

8

(9)  RT I af 24.4.2020, 13.

9

(10)  RT I af 24.4.2020, 13.

10

---