# Euroopa Liidu C 194/2017

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 194 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 60. Aastakäik17. juuni 2017 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 194

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

60. Aastakäik17. juuni 2017

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2017/C 194/01 | Komisjoni teatis — Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 tõlgendamise suunised – avaliku teenindamise kohustused | 1 |
| 2017/C 194/02 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (juhtum M.7746 – Teva / Allergan Generics) (
  1
  ) | 29 |
| 2017/C 194/03 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (juhtum M.8503 – Goldman Sachs / Eurazeo / Dominion Web Solutions) (
  1
  ) | 29 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2017/C 194/01

Komisjoni teatis — Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 tõlgendamise suunised – avaliku teenindamise kohustused

1

2017/C 194/02

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (juhtum M.7746 – Teva / Allergan Generics) (
  1
  )

1

29

2017/C 194/03

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (juhtum M.8503 – Goldman Sachs / Eurazeo / Dominion Web Solutions) (
  1
  )

1

29

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Nõukogu |
| 2017/C 194/04 | Nõukogu otsus, 8. juuni 2017, millega uuendatakse Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse haldusnõukogu | 30 |
| | Euroopa Komisjon |
| 2017/C 194/05 | Euro vahetuskurss | 32 |
| 2017/C 194/06 | Komisjoni rakendusotsus, 15. juuni 2017, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artiklis 105 osutatud veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi muutmise taotluse avaldamise kohta Euroopa Liidu Teatajas [Almansa (KPN)] | 33 |
| 2017/C 194/07 | Komisjoni rakendusotsus, 16. juuni 2017, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artiklis 105 osutatud veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi muutmise taotluse avaldamise kohta Euroopa Liidu Teatajas [Méntrida (KPN)] | 41 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

2017/C 194/04

Nõukogu otsus, 8. juuni 2017, millega uuendatakse Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse haldusnõukogu

30

Euroopa Komisjon

2017/C 194/05

Euro vahetuskurss

32

2017/C 194/06

Komisjoni rakendusotsus, 15. juuni 2017, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artiklis 105 osutatud veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi muutmise taotluse avaldamise kohta Euroopa Liidu Teatajas [Almansa (KPN)]

Euroopa Liidu Teatajas

33

2017/C 194/07

Komisjoni rakendusotsus, 16. juuni 2017, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artiklis 105 osutatud veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi muutmise taotluse avaldamise kohta Euroopa Liidu Teatajas [Méntrida (KPN)]

Euroopa Liidu Teatajas

41

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2017/C 194/08 | Eelteatis koondumise kohta (juhtum M.8505 – NN Group / ATP / Hotell) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 47 |
| 2017/C 194/09 | Eelteatis koondumise kohta (juhtum M.8508 – Engie/CDC/Solairecorsica 1-2-3) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 48 |
| 2017/C 194/10 | Eelteatis koondumise kohta (juhtum M.8495 – Cummins / Eaton Corporation / Eaton JV Business) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 49 |
| 2017/C 194/11 | Eelteatis koondumise kohta (juhtum M.8435 – FMC / DuPont Divestment Business) (
  1
  ) | 50 |
| 2017/C 194/12 | Eelteatis koondumise kohta (juhtum M.8526 – CPPIB / BTPS / Milton Park) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 51 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2017/C 194/13 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse avaldamine | 52 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2017/C 194/08

Eelteatis koondumise kohta (juhtum M.8505 – NN Group / ATP / Hotell) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

47

2017/C 194/09

Eelteatis koondumise kohta (juhtum M.8508 – Engie/CDC/Solairecorsica 1-2-3) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

48

2017/C 194/10

Eelteatis koondumise kohta (juhtum M.8495 – Cummins / Eaton Corporation / Eaton JV Business) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

49

2017/C 194/11

Eelteatis koondumise kohta (juhtum M.8435 – FMC / DuPont Divestment Business) (
  1
  )

1

50

2017/C 194/12

Eelteatis koondumise kohta (juhtum M.8526 – CPPIB / BTPS / Milton Park) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

51

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2017/C 194/13

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse avaldamine

52

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 17.6.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 194/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 194/1

---

KOMISJONI TEATIS

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 tõlgendamise suunised – avaliku teenindamise kohustused

(2017/C 194/01)

Sisukord

| 1. | Sissejuhatus | 2 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Vajadus suuniste järele | 3 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1. | Õigusraamistik | 3 |
| --- | --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Eeskirjade selgitamise vajadus | 3 |
| --- | --- | --- |

2.2.

| 3. | Avaliku teenindamise kohustuse kehtestamine | 4 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1. | Üldpõhimõtted | 4 |
| --- | --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Kõlblikud teenused ja lennuliinid | 5 |
| --- | --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | Teenuste liik | 5 |
| --- | --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Lennuliinide liigid | 5 |
| --- | --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Lennuliini olulisus | 6 |
| --- | --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | Lennuliinide liitmine | 7 |
| --- | --- | --- |

3.2.4.

| 3.2.5. | Seos teenindusaegade määrusega | 7 |
| --- | --- | --- |

3.2.5.

| 3.3. | Kohustuste vajalikkus ja piisavus | 8 |
| --- | --- | --- |

3.3.

| 3.3.1. | Proportsionaalsus majandusliku ja sotsiaalse arengu vajadustega | 8 |
| --- | --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Alternatiivsete transpordiliikide ebapiisavus | 8 |
| --- | --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Kehtivad lennuhinnad ja -tingimused | 8 |
| --- | --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | Olemasoleva lennutranspordi pakkumise kogumõju | 9 |
| --- | --- | --- |

3.3.4.

| 3.4. | Kohustuste liik | 9 |
| --- | --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Jätkuvuskohustused | 10 |
| --- | --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Avaliku teenindamise kohustuste kehtestamise tagajärjed | 10 |
| --- | --- | --- |

3.6.

| 4. | Avaliku teenindamise kohustuste kehtestamisel järgitavad menetlused | 11 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1. | Teadaannete avaldamine Euroopa Liidu Teatajas | 12 |
| --- | --- | --- |

4.1.

| 5. | Avaliku teenindamise kohustuste korrapärase ümberhindamise vajadus | 12 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Ainuõigusliku teenuseosutamise kontsessioonid | 13 |
| --- | --- | --- |

6.

| 6.1. | Avaliku pakkumismenetluse korraldamise kohustus | 13 |
| --- | --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Pakkumuse esitamise kõlblikkus | 14 |
| --- | --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Valikukriteeriumid | 14 |
| --- | --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Lennuliinil tegutsemiseks ainuõiguse andmise tagajärjed | 14 |
| --- | --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Avaliku teenindamise kohustuste ja ainuõiguse uuesti läbivaatamine iga kontsessiooniperioodi lõpus | 15 |
| --- | --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Erijuhtum: pakkumismenetluse objektiks olevate lennuliinide rühmitamine | 15 |
| --- | --- | --- |

6.6.

| 7. | Avaliku pakkumismenetluse puhul järgitavad menetlused | 16 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Hüvitis ja seos riigiabi eeskirjadega | 17 |
| --- | --- | --- |

8.

| 8.1. | Hüvitise võimalus ja summa | 17 |
| --- | --- | --- |

8.1.

| 8.2. | Seos riigiabi eeskirjadega | 17 |
| --- | --- | --- |

8.2.

| 8.2.1. | Riigi toetused avaliku teenindamise kohustuste kulude hüvitamiseks | 18 |
| --- | --- | --- |

8.2.1.

| 8.2.2. | Altmarki kriteeriumid | 18 |
| --- | --- | --- |

8.2.2.

| 9. | Kiirmenetlus | 19 |
| --- | --- | --- |

9.

| 10. | Avaliku teenindamise kohustuse pakkumismenetlus ja seos hankelepingute sõlmimise eeskirjadega | 20 |
| --- | --- | --- |

10.

| 11. | Komisjoni uurimis- ja otsustamisvolitused | 21 |
| --- | --- | --- |

11.

| I LISA. | Konkurentsi peadirektoraadi ning liikuvuse ja transpordi peadirektoraadi väljatöötatud küsimustik avaliku teenindamise kohustusest komisjonile teatamiseks | 22 |
| --- | --- | --- |

I LISA.

| II LISA. | Väljavõte avaliku teenindamise kohustusi käsitlevatest sätetest määruses (EÜ) nr 1008/2008 | 25 |
| --- | --- | --- |

II LISA.

1.   SISSEJUHATUS

| 1. | Avaliku teenindamise kohustuste ülesanne kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. septembri 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 1008/2008 ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta (1) (edaspidi „määrus (EÜ) nr 1008/2008“ või „määrus“) on kehtestada jätkuvuse, regulaarsuse, hinnakujunduse või minimaalse veomahu kindlaksmääratud standardid, et tagada juurdepääs eraldatud või arenevatele piirkondadele, kui liikmesriik leiab, et piirkondliku arengu poliitika eesmärke ei saavutata nõuetekohaselt, kui lastakse toimida üksnes turujõududel, sest turg ise ei taga neis piirkondades vastuvõetaval tasemel lennuteenuseid. Seega on avaliku teenindamise kohustused erand ELis lennuteenuste osutamise vabaduse üldpõhimõttest, mis on tagatud määruse artikli 15 lõike 1 kohaselt. |
| --- | --- |

1.

Avaliku teenindamise kohustuste ülesanne kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. septembri 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 1008/2008 ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta (1) (edaspidi „määrus (EÜ) nr 1008/2008“ või „määrus“) on kehtestada jätkuvuse, regulaarsuse, hinnakujunduse või minimaalse veomahu kindlaksmääratud standardid, et tagada juurdepääs eraldatud või arenevatele piirkondadele, kui liikmesriik leiab, et piirkondliku arengu poliitika eesmärke ei saavutata nõuetekohaselt, kui lastakse toimida üksnes turujõududel, sest turg ise ei taga neis piirkondades vastuvõetaval tasemel lennuteenuseid. Seega on avaliku teenindamise kohustused erand ELis lennuteenuste osutamise vabaduse üldpõhimõttest, mis on tagatud määruse artikli 15 lõike 1 kohaselt.

| 2. | Komisjon tegi oma teatises „Euroopa lennundusstrateegia“ (2) kindlaks ELi kodanike ja ettevõtjate erinevad vajadused, näiteks juurdepääs kvaliteetsetele lennutransporditeenustele, ning leidis, et kui turg ise ei paku teatavatesse Euroopa piirkondadesse piisavalt lennuvõimalusi, võivad liikmesriigid kaaluda asjaomasesse piirkonda ja sealt tagasi suunduvate lendude teenindamiseks avaliku teenindamise kohustuste rakendamist, st tagada vajaduse korral ühenduvus. Avaliku teenindamise kohustustel võib olla ühenduvuse puhul märkimisväärne positiivne roll, samal ajal kui mõned uuringud näitavad, et ühenduvus on ELi piirkondade jaoks väga oluline: 10 % ühenduvuse kasv, mida nende uuringute käigus mõõdetakse, stimuleerib SKPd (elaniku kohta) täiendavalt 0,5 % ulatuses, SKP kasvumäära 1 % ulatuses ning toob kaasa üldise tööviljakuse kasvu (3). Ühenduvus on vajalik, et tagada majanduskasv, töökohad ja sotsiaalne sidusus. |
| --- | --- |

2.

Komisjon tegi oma teatises „Euroopa lennundusstrateegia“ (2) kindlaks ELi kodanike ja ettevõtjate erinevad vajadused, näiteks juurdepääs kvaliteetsetele lennutransporditeenustele, ning leidis, et kui turg ise ei paku teatavatesse Euroopa piirkondadesse piisavalt lennuvõimalusi, võivad liikmesriigid kaaluda asjaomasesse piirkonda ja sealt tagasi suunduvate lendude teenindamiseks avaliku teenindamise kohustuste rakendamist, st tagada vajaduse korral ühenduvus. Avaliku teenindamise kohustustel võib olla ühenduvuse puhul märkimisväärne positiivne roll, samal ajal kui mõned uuringud näitavad, et ühenduvus on ELi piirkondade jaoks väga oluline: 10 % ühenduvuse kasv, mida nende uuringute käigus mõõdetakse, stimuleerib SKPd (elaniku kohta) täiendavalt 0,5 % ulatuses, SKP kasvumäära 1 % ulatuses ning toob kaasa üldise tööviljakuse kasvu (3). Ühenduvus on vajalik, et tagada majanduskasv, töökohad ja sotsiaalne sidusus.

| 3. | Praegu on määruse (EÜ) nr 1008/2008 alusel ELis loodud 179 avaliku teenindamise kohustuse alla kuuluvat lennuliini, mis asuvad kõik kolmeteistkümnes liikmesriigis (Eesti, Hispaania, Horvaatia, Iirimaa, Itaalia, Kreeka, Küpros, Portugal, Prantsusmaa, Rootsi, Soome, Tšehhi Vabariik ja Ühendkuningriik) (4). Kõige rohkem (40) on neid Prantsusmaal, kus nad teenindavad aastas ligikaudu 5,7 miljonit reisijat, mis tähendab, et iga viies riigisisene reisija reisib avaliku teenindamise kohustuse alla kuuluval lennuliinil. Iirimaal on avaliku teenindamise kohustuse alla kuuluvate lennuliinide osakaal riigisiseses liikluses ligikaudu 70 %. Avaliku teenindamise kohustuse alla kuuluvad lennuliinid on peamiselt riigisisesed lennuliinid ning üksnes seitse lennuliini ühendab kahes eri liikmesriigis asuvat lennujaama. 136 lennuliini subsideerivad avaliku sektori asutused ning igal aastal nende käitamiseks kulutatud toetuste summa on hinnangute kohaselt – tuginedes komisjonile kättesaadavale teabele – vähemalt 300 miljonit eurot. |
| --- | --- |

3.

Praegu on määruse (EÜ) nr 1008/2008 alusel ELis loodud 179 avaliku teenindamise kohustuse alla kuuluvat lennuliini, mis asuvad kõik kolmeteistkümnes liikmesriigis (Eesti, Hispaania, Horvaatia, Iirimaa, Itaalia, Kreeka, Küpros, Portugal, Prantsusmaa, Rootsi, Soome, Tšehhi Vabariik ja Ühendkuningriik) (4). Kõige rohkem (40) on neid Prantsusmaal, kus nad teenindavad aastas ligikaudu 5,7 miljonit reisijat, mis tähendab, et iga viies riigisisene reisija reisib avaliku teenindamise kohustuse alla kuuluval lennuliinil. Iirimaal on avaliku teenindamise kohustuse alla kuuluvate lennuliinide osakaal riigisiseses liikluses ligikaudu 70 %. Avaliku teenindamise kohustuse alla kuuluvad lennuliinid on peamiselt riigisisesed lennuliinid ning üksnes seitse lennuliini ühendab kahes eri liikmesriigis asuvat lennujaama. 136 lennuliini subsideerivad avaliku sektori asutused ning igal aastal nende käitamiseks kulutatud toetuste summa on hinnangute kohaselt – tuginedes komisjonile kättesaadavale teabele – vähemalt 300 miljonit eurot.

| 4. | Määruse (EÜ) nr 1008/2008 toimivuskontrolli käigus, mille komisjon viis läbi aastatel 2011–2013, leiti, et selles sätestatud avaliku teenindamise kohustusi käsitlevad eeskirjad on eesmärgipärased, st sobivad ühenduvuse tagamiseks, kui turg seda ei paku. Sidusrühmad ja liikmesriigid andsid koostöö edendamiseks riigi ametiasutuste ja komisjoni vahel ning kooskõla tagamiseks ELi riigiabieeskirjade ja määruses sätestatud avaliku teenindamise kohustuse eeskirjade vahel soovitusi, sealhulgas võimaluse korral suuniste andmist (5). |
| --- | --- |

4.

Määruse (EÜ) nr 1008/2008 toimivuskontrolli käigus, mille komisjon viis läbi aastatel 2011–2013, leiti, et selles sätestatud avaliku teenindamise kohustusi käsitlevad eeskirjad on eesmärgipärased, st sobivad ühenduvuse tagamiseks, kui turg seda ei paku. Sidusrühmad ja liikmesriigid andsid koostöö edendamiseks riigi ametiasutuste ja komisjoni vahel ning kooskõla tagamiseks ELi riigiabieeskirjade ja määruses sätestatud avaliku teenindamise kohustuse eeskirjade vahel soovitusi, sealhulgas võimaluse korral suuniste andmist (5).

| 5. | Nende soovituste järgimiseks astuti praktilisi samme. Komisjon lõi avaliku teenindamise kohustuse kontaktisikute ajakohastatud võrgustiku ja korraldas määruse (EÜ) nr 1008/2008 alusel ka turulepääsu käsitleva komitee (6) koosolekuid, kus komisjoni talitused esitlesid kokkuvõtlikult avaliku teenindamise kohustusi ja liikmesriigid vahetasid oma praktilisi kogemusi. Koostati lihtne küsimustik, mis võimaldas liikmesriikide ametiasutustel hõlpsalt esitada oma avaliku teenindamise kohustuste kehtestamise kavatsusi, ning need ametiasutused kasutavad seda praegu korrapäraselt. Komisjoni talitused hoiatavad liikmesriike ette, kui nad märkavad probleeme. Uus andmebaas võimaldab komisjoni talitustel saada konsolideeritud andmeid kogu Euroopa avaliku teenindamise kohustuste kohta. |
| --- | --- |

5.

Nende soovituste järgimiseks astuti praktilisi samme. Komisjon lõi avaliku teenindamise kohustuse kontaktisikute ajakohastatud võrgustiku ja korraldas määruse (EÜ) nr 1008/2008 alusel ka turulepääsu käsitleva komitee (6) koosolekuid, kus komisjoni talitused esitlesid kokkuvõtlikult avaliku teenindamise kohustusi ja liikmesriigid vahetasid oma praktilisi kogemusi. Koostati lihtne küsimustik, mis võimaldas liikmesriikide ametiasutustel hõlpsalt esitada oma avaliku teenindamise kohustuste kehtestamise kavatsusi, ning need ametiasutused kasutavad seda praegu korrapäraselt. Komisjoni talitused hoiatavad liikmesriike ette, kui nad märkavad probleeme. Uus andmebaas võimaldab komisjoni talitustel saada konsolideeritud andmeid kogu Euroopa avaliku teenindamise kohustuste kohta.

2.   VAJADUS SUUNISTE JÄRELE

2.1.   Õigusraamistik

| 6. | Avaliku teenindamise kohustuste tingimused ja nõuded on sätestatud määruse (EÜ) nr 1008/2008 artiklites 16–18 (vt väljavõte käesolevate suuniste II lisas). Artiklis 16 on sätestatud avaliku teenindamise kohustuste üldpõhimõtted. See sisaldab avaliku teenindamise kohustuse kehtestamise kriteeriume ja jätkuvusnõudeid, hindamiskriteeriume liikmesriikide jaoks, eeskirju, mis käsitlevad avaldamiskorda ja tegevuse alustamist avaliku teenindamise kohustuse alla kuuluvatel lennuliinidel, tingimusi ja menetlust lennuliinile juurdepääsu piiramiseks ning hädaolukorras kohaldatavat menetlust. Artiklis 17 on sätestatud avaliku pakkumismenetluse läbiviimine. See sisaldab eeskirju, mis käsitlevad pakkumiskutse sisu ja järgnevat lepingut, avaldamiskorda ja pakkujatele esitatavat teavet, pakkumuste valikukriteeriume, hüvitamist ning pakkumismenetluse lõpus komisjonile esitatavat teavet. Artikkel 18 sisaldab eeskirju, mis käsitlevad eelnevate artiklite alusel läbi viidud kontrollimiste ja tehtud otsuste hindamist ja läbivaatamist. |
| --- | --- |

6.

Avaliku teenindamise kohustuste tingimused ja nõuded on sätestatud määruse (EÜ) nr 1008/2008 artiklites 16–18 (vt väljavõte käesolevate suuniste II lisas). Artiklis 16 on sätestatud avaliku teenindamise kohustuste üldpõhimõtted. See sisaldab avaliku teenindamise kohustuse kehtestamise kriteeriume ja jätkuvusnõudeid, hindamiskriteeriume liikmesriikide jaoks, eeskirju, mis käsitlevad avaldamiskorda ja tegevuse alustamist avaliku teenindamise kohustuse alla kuuluvatel lennuliinidel, tingimusi ja menetlust lennuliinile juurdepääsu piiramiseks ning hädaolukorras kohaldatavat menetlust. Artiklis 17 on sätestatud avaliku pakkumismenetluse läbiviimine. See sisaldab eeskirju, mis käsitlevad pakkumiskutse sisu ja järgnevat lepingut, avaldamiskorda ja pakkujatele esitatavat teavet, pakkumuste valikukriteeriume, hüvitamist ning pakkumismenetluse lõpus komisjonile esitatavat teavet. Artikkel 18 sisaldab eeskirju, mis käsitlevad eelnevate artiklite alusel läbi viidud kontrollimiste ja tehtud otsuste hindamist ja läbivaatamist.

2.2.   Eeskirjade selgitamise vajadus

| 7. | Määrusega (EÜ) nr 1008/2008 kehtestatud ELi õigusraamistik tagab avaliku teenindamise kohustuste kehtestamise korra avatuse, läbipaistvuse ning sellest teavitamise. Avaliku teenindamise kohustuse eeskirjade õige kohaldamise jälgimine on oluline, et ära hoida süsteemi võimalikku kuritarvitamist tingituna ebaproportsionaalsetest konkurentsipiirangutest seoses taotletavate sotsiaalsete ja majanduslike eesmärkidega. Komisjoni eesmärk on anda nõu ja käsitleda võimalikult paljusid võimalikke probleeme juba enne avaliku teenindamise kohustust käsitleva teadaande avaldamist. |
| --- | --- |

7.

Määrusega (EÜ) nr 1008/2008 kehtestatud ELi õigusraamistik tagab avaliku teenindamise kohustuste kehtestamise korra avatuse, läbipaistvuse ning sellest teavitamise. Avaliku teenindamise kohustuse eeskirjade õige kohaldamise jälgimine on oluline, et ära hoida süsteemi võimalikku kuritarvitamist tingituna ebaproportsionaalsetest konkurentsipiirangutest seoses taotletavate sotsiaalsete ja majanduslike eesmärkidega. Komisjoni eesmärk on anda nõu ja käsitleda võimalikult paljusid võimalikke probleeme juba enne avaliku teenindamise kohustust käsitleva teadaande avaldamist.

| 8. | Seoses sellega peetakse kasulikuks laiemalt tutvustada varem koostatud hinnanguid ning üksikjuhtumeid, mis on siiani tavaliselt teada üksnes asjaomasele liikmesriigile ja komisjonile. |
| --- | --- |

8.

Seoses sellega peetakse kasulikuks laiemalt tutvustada varem koostatud hinnanguid ning üksikjuhtumeid, mis on siiani tavaliselt teada üksnes asjaomasele liikmesriigile ja komisjonile.

| 9. | Teine põhjus nende suuniste vastuvõtmiseks on see, et praeguseni puudub Euroopa Kohtu kohtupraktika seoses määruse (EÜ) nr 1008/2008 alusel kehtestatud avaliku teenindamise kohustustega. |
| --- | --- |

9.

Teine põhjus nende suuniste vastuvõtmiseks on see, et praeguseni puudub Euroopa Kohtu kohtupraktika seoses määruse (EÜ) nr 1008/2008 alusel kehtestatud avaliku teenindamise kohustustega.

| 10. | Nõuandekomitee 2015. aasta septembri koosolekul, kus liikmesriikide ekspertidega arutleti selle üle, kuidas kohaldada õiguskate, mis käsitlevad ühenduse lennuettevõtjate juurdepääsu ühendusesisestele lennuliinidele, (7) nimetasid komisjoni talitused võimalust anda avaliku teenindamise kohustuste kohta suuniseid. Liikmesriigid avaldasid selle mõtte üle heameelt ja nõustusid, et sellised suunised võiksid tagada ELi lennuettevõtjate, liikmesriikide ning piirkondlike ameti- ja haldusasutuste jaoks läbipaistvuse, järjepidevuse ja selguse. See seisukoht oli kooskõlas arvamustega, mida avaldati liikmesriikide ja kohalike ametiasutuste vahelise eelneva kahepoolse teabevahetuse ajal. Seepärast võttis komisjon oma lennundusstrateegiat käsitlevas teatises kohustuse avaldada suunised, milles selgitatakse määruses (EÜ) nr 1008/2008 sätestatud avaliku teenindamise kohustusi reguleerivate eeskirjade ja menetluste tõlgendamist ja kohaldamist komisjoni talituste poolt. Käesolevad suunised tulenevad sellest kohustusest. Suuniste ettevalmistamise käigus korraldati 2016. aasta suvel mitteametlik suunatud konsulteerimine, et koguda kokku peamiste sidusrühmade seisukohad. |
| --- | --- |

10.

Nõuandekomitee 2015. aasta septembri koosolekul, kus liikmesriikide ekspertidega arutleti selle üle, kuidas kohaldada õiguskate, mis käsitlevad ühenduse lennuettevõtjate juurdepääsu ühendusesisestele lennuliinidele, (7) nimetasid komisjoni talitused võimalust anda avaliku teenindamise kohustuste kohta suuniseid. Liikmesriigid avaldasid selle mõtte üle heameelt ja nõustusid, et sellised suunised võiksid tagada ELi lennuettevõtjate, liikmesriikide ning piirkondlike ameti- ja haldusasutuste jaoks läbipaistvuse, järjepidevuse ja selguse. See seisukoht oli kooskõlas arvamustega, mida avaldati liikmesriikide ja kohalike ametiasutuste vahelise eelneva kahepoolse teabevahetuse ajal. Seepärast võttis komisjon oma lennundusstrateegiat käsitlevas teatises kohustuse avaldada suunised, milles selgitatakse määruses (EÜ) nr 1008/2008 sätestatud avaliku teenindamise kohustusi reguleerivate eeskirjade ja menetluste tõlgendamist ja kohaldamist komisjoni talituste poolt. Käesolevad suunised tulenevad sellest kohustusest. Suuniste ettevalmistamise käigus korraldati 2016. aasta suvel mitteametlik suunatud konsulteerimine, et koguda kokku peamiste sidusrühmade seisukohad.

| 11. | Suuniste eesmärk on selgitada, kuidas komisjon tõlgendab määruses kasutatud kriteeriume, ning kirjeldada kohaldatavaid menetlusi, mida tuleb järgida. Lisaks antakse kogu tekstis vastused kõige sagedamini esitatavatele küsimustele, millele määrus ei anna selget vastust. On selge, et mõned liikmesriigid on eeskirjade ja nende kohaldamisega lähedalt tuttavad, teistel liikmesriikidel seevastu on avaliku teenindamise kohustuse eeskirjade kohaldamisel väga vähe kogemusi või need puuduvad hoopis. Eeskirjade ja nende kohaldamise selgitamine peaks kohaldatavate eeskirjade järgimist lihtsustama, eriti nende jaoks, kes kasutavad avaliku teenindamise kohustusi esimest korda. |
| --- | --- |

11.

Suuniste eesmärk on selgitada, kuidas komisjon tõlgendab määruses kasutatud kriteeriume, ning kirjeldada kohaldatavaid menetlusi, mida tuleb järgida. Lisaks antakse kogu tekstis vastused kõige sagedamini esitatavatele küsimustele, millele määrus ei anna selget vastust. On selge, et mõned liikmesriigid on eeskirjade ja nende kohaldamisega lähedalt tuttavad, teistel liikmesriikidel seevastu on avaliku teenindamise kohustuse eeskirjade kohaldamisel väga vähe kogemusi või need puuduvad hoopis. Eeskirjade ja nende kohaldamise selgitamine peaks kohaldatavate eeskirjade järgimist lihtsustama, eriti nende jaoks, kes kasutavad avaliku teenindamise kohustusi esimest korda.

| 12. | Peale kogemuste, mida komisjon on saanud määruses sätestatud avaliku teenindamise kohustusi käsitlevate eeskirjade kohaldamisel, võetakse nendes suunistes arvesse ka ELi õiguses (eelkõige ELi toimimise lepingu artiklites 107–109) (8) ette nähtud riigiabi eeskirju. Samal ajal kui eelkõige liikmesriigid esitavad komisjonile peaaegu iga päev mitmesuguseid üldisi küsimusi avaliku teenindamise kohustuste kohta, on ametlike kaebuste arv – mille on kõik esitanud lennuettevõtjad ja lennujaamad – olnud väga väike. Suuniste eesmärk on käsitleda küsimusi, mida liikmesriikide ametiasutused, lennuettevõtjad ja lennujaamad on kõige sagedamini esitanud. Nende eesmärk ei ole kõiki sätteid ammendavalt hõlmata. |
| --- | --- |

12.

Peale kogemuste, mida komisjon on saanud määruses sätestatud avaliku teenindamise kohustusi käsitlevate eeskirjade kohaldamisel, võetakse nendes suunistes arvesse ka ELi õiguses (eelkõige ELi toimimise lepingu artiklites 107–109) (8) ette nähtud riigiabi eeskirju. Samal ajal kui eelkõige liikmesriigid esitavad komisjonile peaaegu iga päev mitmesuguseid üldisi küsimusi avaliku teenindamise kohustuste kohta, on ametlike kaebuste arv – mille on kõik esitanud lennuettevõtjad ja lennujaamad – olnud väga väike. Suuniste eesmärk on käsitleda küsimusi, mida liikmesriikide ametiasutused, lennuettevõtjad ja lennujaamad on kõige sagedamini esitanud. Nende eesmärk ei ole kõiki sätteid ammendavalt hõlmata.

| 13. | Suunised sisaldavad viiteid, mis on enamiku juhtumite puhul asjakohased, samas tuleks rõhutada, et iga juhtumit tuleks hinnata eraldi, võttes arvesse kõiki konkreetseid asjaolusid. |
| --- | --- |

13.

Suunised sisaldavad viiteid, mis on enamiku juhtumite puhul asjakohased, samas tuleks rõhutada, et iga juhtumit tuleks hinnata eraldi, võttes arvesse kõiki konkreetseid asjaolusid.

| 14. | Igal juhul ei ole käesolevate suuniste eesmärk tekitada uusi õiguslikke kohustusi ning need ei piira tõlgendust, mille Euroopa Kohus võib edaspidi seoses avaliku teenindamise kohustustega välja pakkuda. |
| --- | --- |

14.

Igal juhul ei ole käesolevate suuniste eesmärk tekitada uusi õiguslikke kohustusi ning need ei piira tõlgendust, mille Euroopa Kohus võib edaspidi seoses avaliku teenindamise kohustustega välja pakkuda.

3.   AVALIKU TEENINDAMISE KOHUSTUSE KEHTESTAMINE

3.1.   Üldpõhimõtted

| 15. | Määruse (EÜ) nr 1008/2008 artikli 16 lõigete 1 ja 4 kohaselt peavad liikmesriigid teavitama komisjoni oma kavatsusest kehtestada avaliku teenindamise kohustusi. Teadaannete avaldamine ei taga õiguskindlust asjaomase tulemuse kohta; selle eesmärk on teavitada turgu liikmesriigi kavatsustest seoses uue avaliku teenindamise kohustusega (9). Komisjoni talitused on avaliku teenindamise kohustusest teavitamiseks ja selle kirjeldamiseks välja töötanud küsimustiku, mis muu hulgas hõlmab ka kõige olulisemaid küsimusi nii määruse (EÜ) nr 1008/2008 kui ka riigiabi eeskirjade alusel, mis moodustavad iga avaliku teenindamise kohustuse hindamise lahutamatu, ent sõltumatu osa (vt I lisa) (10). Ehkki komisjon ei tee ametlikku otsust avaliku teenindamise kohustuse kui sellise kohta, on siiski väga oluline kindlaks teha kõik kitsaskohad, mis võidakse avastada enne avaliku teenindamise kohustuse kehtestamist või muutmist ning mis võivad tulevikus probleeme tekitada. Komisjon soovitab liikmesriikidel võtta oma talitustega ühendust kohe, kui nad hakkavad kaaluma uue avaliku teenindamise kohustuse kehtestamist või olemasoleva avaliku teenindamise kohustuse muutmist. Sellega tagatakse, et komisjoni talitused on plaanidest teadlikud ja saavad pakkuda abi alates algusest ning muuta seega kogu protsess sujuvamaks. |
| --- | --- |

15.

Määruse (EÜ) nr 1008/2008 artikli 16 lõigete 1 ja 4 kohaselt peavad liikmesriigid teavitama komisjoni oma kavatsusest kehtestada avaliku teenindamise kohustusi. Teadaannete avaldamine ei taga õiguskindlust asjaomase tulemuse kohta; selle eesmärk on teavitada turgu liikmesriigi kavatsustest seoses uue avaliku teenindamise kohustusega (9). Komisjoni talitused on avaliku teenindamise kohustusest teavitamiseks ja selle kirjeldamiseks välja töötanud küsimustiku, mis muu hulgas hõlmab ka kõige olulisemaid küsimusi nii määruse (EÜ) nr 1008/2008 kui ka riigiabi eeskirjade alusel, mis moodustavad iga avaliku teenindamise kohustuse hindamise lahutamatu, ent sõltumatu osa (vt I lisa) (10). Ehkki komisjon ei tee ametlikku otsust avaliku teenindamise kohustuse kui sellise kohta, on siiski väga oluline kindlaks teha kõik kitsaskohad, mis võidakse avastada enne avaliku teenindamise kohustuse kehtestamist või muutmist ning mis võivad tulevikus probleeme tekitada. Komisjon soovitab liikmesriikidel võtta oma talitustega ühendust kohe, kui nad hakkavad kaaluma uue avaliku teenindamise kohustuse kehtestamist või olemasoleva avaliku teenindamise kohustuse muutmist. Sellega tagatakse, et komisjoni talitused on plaanidest teadlikud ja saavad pakkuda abi alates algusest ning muuta seega kogu protsess sujuvamaks.

| 16. | Avaliku teenindamise kohustuste oluline omadus lennutranspordisektoris on see, et selgelt eristatakse avaliku teenindamise kohustuse korda, millega kehtestatakse tingimused asjaomasel lennuliinil teenuse osutamiseks, ning lepingut, mis annab lennuettevõtjale ainuõiguse (hüvitisega või ilma). Avaliku teenindamise kohustuse kehtestamine lennutranspordisektoris ei taga tingimata ja automaatselt asjaomasele liikmesriigile õigust anda juurdepääs lennuliinile üksnes ühele lennuettevõtjale või maksta hüvitist avaliku teenindamise kohustuse täitmise eest (nn piiratud avaliku teenindamise kohustus). Kui lennuettevõtja näitab valmisolekut teenindada lennuliini ilma ainuõiguse ja hüvitiseta, peab lennuliinile pääsema juurde iga lennuettevõtja, kes täidab avaliku teenindamise kohustuse tingimusi (nn avatud avaliku teenindamise kohustus). |
| --- | --- |

16.

Avaliku teenindamise kohustuste oluline omadus lennutranspordisektoris on see, et selgelt eristatakse avaliku teenindamise kohustuse korda, millega kehtestatakse tingimused asjaomasel lennuliinil teenuse osutamiseks, ning lepingut, mis annab lennuettevõtjale ainuõiguse (hüvitisega või ilma). Avaliku teenindamise kohustuse kehtestamine lennutranspordisektoris ei taga tingimata ja automaatselt asjaomasele liikmesriigile õigust anda juurdepääs lennuliinile üksnes ühele lennuettevõtjale või maksta hüvitist avaliku teenindamise kohustuse täitmise eest (nn piiratud avaliku teenindamise kohustus). Kui lennuettevõtja näitab valmisolekut teenindada lennuliini ilma ainuõiguse ja hüvitiseta, peab lennuliinile pääsema juurde iga lennuettevõtja, kes täidab avaliku teenindamise kohustuse tingimusi (nn avatud avaliku teenindamise kohustus).

| 17. | Määruse alusel võib avaliku teenindamise kohustusi kasutada eelkõige selleks, et tagada juurdepääs kaugetele ja eraldatud piirkondadele või teatavatel tingimustel, kui turujõud üksi ei võimalda lennutransporditeenuste minimaalset osutamist kooskõlas teatavate standarditega. |
| --- | --- |

17.

Määruse alusel võib avaliku teenindamise kohustusi kasutada eelkõige selleks, et tagada juurdepääs kaugetele ja eraldatud piirkondadele või teatavatel tingimustel, kui turujõud üksi ei võimalda lennutransporditeenuste minimaalset osutamist kooskõlas teatavate standarditega.

| 18. | Avaliku teenindamise kohustused on erand lennuteenuste osutamise vabaduse üldpõhimõttest, (11) avaliku teenindamise kohustuste suhtes kehtivad ranged nõuded ja piirangud. Avaliku teenindamise kohustused peaksid järgima läbipaistvuse, mittediskrimineerimise ja proportsionaalsuse põhimõtteid: eelkõige ei või need põhjustada diskrimineerimist lennuettevõtja päritolu või identiteedi alusel ega minna kaugemale, kui poliitiliste eesmärkide saavutamiseks vajalik (12). |
| --- | --- |

18.

Avaliku teenindamise kohustused on erand lennuteenuste osutamise vabaduse üldpõhimõttest, (11) avaliku teenindamise kohustuste suhtes kehtivad ranged nõuded ja piirangud. Avaliku teenindamise kohustused peaksid järgima läbipaistvuse, mittediskrimineerimise ja proportsionaalsuse põhimõtteid: eelkõige ei või need põhjustada diskrimineerimist lennuettevõtja päritolu või identiteedi alusel ega minna kaugemale, kui poliitiliste eesmärkide saavutamiseks vajalik (12).

3.2.   Kõlblikud teenused ja lennuliinid

3.2.1.   Teenuste liik

| 19. | Avaliku teenindamise kohustusi võib kehtestada üksnes regulaarlendude puhul (13). Mitteregulaarlende avaliku teenindamise kohustused ei mõjuta. Kui lennuettevõtja pakub lennuliinil kohtade müüki (14) kooskõlas selle lennuliini suhtes kehtestatud avaliku teenindamise kohustuse nõuetega, käsitletakse seda lennuteenust samuti regulaarlennuna (15). |
| --- | --- |

19.

Avaliku teenindamise kohustusi võib kehtestada üksnes regulaarlendude puhul (13). Mitteregulaarlende avaliku teenindamise kohustused ei mõjuta. Kui lennuettevõtja pakub lennuliinil kohtade müüki (14) kooskõlas selle lennuliini suhtes kehtestatud avaliku teenindamise kohustuse nõuetega, käsitletakse seda lennuteenust samuti regulaarlennuna (15).

3.2.2.   Lennuliinide liigid

| 20. | Määrusega (EÜ) nr 1008/2008 lubatakse kehtestada avaliku teenindamise kohustused kaht liiki lennuliinide puhul (16).






  a) | Lennuliinid lennujaama, mis teenindab ääreala või arengupiirkonda
  Ääreala on tavaliselt kauge piirkond või piirkond, millele liikmesriigi pealinnast ja teistest suurematest linnadest on raskejuurde pääseda. Kaugust ja eraldatust tuleks hinnata liikmesriigi territooriumi ning riigi haldus-, äri-, haridus- ja meditsiinikeskuste suhtes, aga ka teiste selliste liikmesriikide territooriumi ja asjaomaste keskuste suhtes, millega tal on ühine piir. Arengupiirkond on piirkond, mis on majanduslikult maha jäänud, (17) mõõdetuna näiteks SKPga elaniku kohta või tööpuuduse määraga. |
| --- | --- | --- |

20.

Määrusega (EÜ) nr 1008/2008 lubatakse kehtestada avaliku teenindamise kohustused kaht liiki lennuliinide puhul (16).

a)

Lennuliinid lennujaama, mis teenindab ääreala või arengupiirkonda

Ääreala on tavaliselt kauge piirkond või piirkond, millele liikmesriigi pealinnast ja teistest suurematest linnadest on raskejuurde pääseda. Kaugust ja eraldatust tuleks hinnata liikmesriigi territooriumi ning riigi haldus-, äri-, haridus- ja meditsiinikeskuste suhtes, aga ka teiste selliste liikmesriikide territooriumi ja asjaomaste keskuste suhtes, millega tal on ühine piir. Arengupiirkond on piirkond, mis on majanduslikult maha jäänud, (17) mõõdetuna näiteks SKPga elaniku kohta või tööpuuduse määraga.

| b) | Väheste lendudega lennuliinid mis tahes lennujaama
  Määruses ei ole kindlaks määratud kvantifitseeritud kriteeriumit, mille järgi hinnata, kas tegu on väheste lendudega lennuliiniga, arvestades mitmesuguseid olukordi, mis võivad eri liikmesriikides valitseda. Võttes arvesse komisjoni kogemusiarvukate avaliku teenindamise kohustuse juhtumitega, võib ilmselt öelda, et lennuliini, mis teenindab üle 100 000 reisija aastas, ei saa tavaliselt käsitada väheste lendudega lennuliinina määruse tähenduses (18). |
| --- | --- |

b)

Väheste lendudega lennuliinid mis tahes lennujaama

Määruses ei ole kindlaks määratud kvantifitseeritud kriteeriumit, mille järgi hinnata, kas tegu on väheste lendudega lennuliiniga, arvestades mitmesuguseid olukordi, mis võivad eri liikmesriikides valitseda. Võttes arvesse komisjoni kogemusiarvukate avaliku teenindamise kohustuse juhtumitega, võib ilmselt öelda, et lennuliini, mis teenindab üle 100 000 reisija aastas, ei saa tavaliselt käsitada väheste lendudega lennuliinina määruse tähenduses (18).

| 21. | Määruses (EÜ) nr 1008/2008 ei ole sätestatud, et avaliku teenindamise kohustusi võib kehtestada üksnes ühes ja samas liikmesriigis asuvate lennuliinide suhtes. Neid võib väga hästi kohaldada mis tahes ELi-sisese lennuliini suhtes, mis vastab määruses sätestatud tingimustele. Avaliku teenindamise kohustuste alla kuuluvad lennuliinid kolmandatesse riikidesse ei ole määrusega hõlmatud, sest selle kohaldamisala piirdub ELi-siseste lennuteenustega (19). |
| --- | --- |

21.

Määruses (EÜ) nr 1008/2008 ei ole sätestatud, et avaliku teenindamise kohustusi võib kehtestada üksnes ühes ja samas liikmesriigis asuvate lennuliinide suhtes. Neid võib väga hästi kohaldada mis tahes ELi-sisese lennuliini suhtes, mis vastab määruses sätestatud tingimustele. Avaliku teenindamise kohustuste alla kuuluvad lennuliinid kolmandatesse riikidesse ei ole määrusega hõlmatud, sest selle kohaldamisala piirdub ELi-siseste lennuteenustega (19).

| 22. | Määruse artikli 16 lõikest 1 tuleneb, et avaliku teenindamise kohustuse alla kuuluv lennuliin tuleb alati kindaks määrata ühest lennujaamast teise suunduva liinina, viitamata kahele linnale või piirkonnale. Avaliku teenindamise kohustusega seotud lennujaama valik peab olema nõuetekohaselt põhjendatud. Edasine ühenduvus – st sihtkohad ja sagedused, mida sihtlinna lennujaamad pakuvad – on selle hindamise üks elemente, mis aga ei saa olla ainus põhjendus, miks asjaomast lennujaama eelistatakse teistele lennujaamadele. Teine võimalus on see, et kui avaliku sektori asutus leiab, et mitu sihtlennujaama vastaksid võrdselt ühe piirkonna vajadustele, võib ta kehtestada avaliku teenindamise kohustuse selle piirkonna lennujaamast mitmesse kõnealusesse sihtlennujaama, kehtestades seega avaliku teenindamise kohustuse mitme eraldi lennuliini suhtes. Kui lennuettevõtja alustab tegevust ühel sellisel lennuliinil või kui lennuettevõtja valitakse ühe lennuliini jaoks kõiki neid lennuliine hõlmava avaliku pakkumismenetlusega, tuleb teised avaliku teenindamise kohustused seega kehtetuks tunnistada, et turg ei oleks asjatult suletud (20). Ehkki sellist korraldust ei ole artikli 16 lõikes 1 sõnaselgelt käsitletud, ei ole sätte tingimused sellega vastuolus, samuti on see kooskõlas sätte eesmärkidega. Selleks et ära hoida ebavõrdset kohtlemist ja konkurentsi moonutamist, on siiski oluline, et ametiasutuse kavatsused oleksid algusest peale läbipaistvad, eelkõige määruse artikli 16 lõikes 4 osutatud teavitamise kaudu. |
| --- | --- |

22.

Määruse artikli 16 lõikest 1 tuleneb, et avaliku teenindamise kohustuse alla kuuluv lennuliin tuleb alati kindaks määrata ühest lennujaamast teise suunduva liinina, viitamata kahele linnale või piirkonnale. Avaliku teenindamise kohustusega seotud lennujaama valik peab olema nõuetekohaselt põhjendatud. Edasine ühenduvus – st sihtkohad ja sagedused, mida sihtlinna lennujaamad pakuvad – on selle hindamise üks elemente, mis aga ei saa olla ainus põhjendus, miks asjaomast lennujaama eelistatakse teistele lennujaamadele. Teine võimalus on see, et kui avaliku sektori asutus leiab, et mitu sihtlennujaama vastaksid võrdselt ühe piirkonna vajadustele, võib ta kehtestada avaliku teenindamise kohustuse selle piirkonna lennujaamast mitmesse kõnealusesse sihtlennujaama, kehtestades seega avaliku teenindamise kohustuse mitme eraldi lennuliini suhtes. Kui lennuettevõtja alustab tegevust ühel sellisel lennuliinil või kui lennuettevõtja valitakse ühe lennuliini jaoks kõiki neid lennuliine hõlmava avaliku pakkumismenetlusega, tuleb teised avaliku teenindamise kohustused seega kehtetuks tunnistada, et turg ei oleks asjatult suletud (20). Ehkki sellist korraldust ei ole artikli 16 lõikes 1 sõnaselgelt käsitletud, ei ole sätte tingimused sellega vastuolus, samuti on see kooskõlas sätte eesmärkidega. Selleks et ära hoida ebavõrdset kohtlemist ja konkurentsi moonutamist, on siiski oluline, et ametiasutuse kavatsused oleksid algusest peale läbipaistvad, eelkõige määruse artikli 16 lõikes 4 osutatud teavitamise kaudu.

| 23. | Avaliku teenindamise kohustuse kindlaksmääramine lennuliinidel, mis suunduvad ühest piirkonnast mitmesse üht ja sama linna teenindavasse lennujaama või sealt tagasi, oleks üldiselt liikuvuse ja territoriaalse ühtekuuluvuse tagamise eesmärkidega ebaproportsionaalne. Meede välistaks juhuvedusid tegevad lennuettevõtjad, sest nad ei saaks lennata sellest piirkonnast mitte ühessegi sihtlinna lennujaama, ning tooks kaasa turu lõpliku sulgemise uutele lennuettevõtjatele konkureerivatel lennuliinidel. Seega peaksid muud lennujaamad, kes lisaks valitud lennujaamale sama linna teenindavad, jääma avaliku teenindamise kohustustest põhimõtteliselt mõjutamata. |
| --- | --- |

23.

Avaliku teenindamise kohustuse kindlaksmääramine lennuliinidel, mis suunduvad ühest piirkonnast mitmesse üht ja sama linna teenindavasse lennujaama või sealt tagasi, oleks üldiselt liikuvuse ja territoriaalse ühtekuuluvuse tagamise eesmärkidega ebaproportsionaalne. Meede välistaks juhuvedusid tegevad lennuettevõtjad, sest nad ei saaks lennata sellest piirkonnast mitte ühessegi sihtlinna lennujaama, ning tooks kaasa turu lõpliku sulgemise uutele lennuettevõtjatele konkureerivatel lennuliinidel. Seega peaksid muud lennujaamad, kes lisaks valitud lennujaamale sama linna teenindavad, jääma avaliku teenindamise kohustustest põhimõtteliselt mõjutamata.

| 24. | Avaliku teenindamise kohustusi võib üldiselt kohaldada ühe või mitme vahemaandumisega lennuliinide suhtes (21). Samas tuleb avaliku teenindamise kohustuse vajaduste piisavust hinnata iga lennusegmendi puhul eraldi. Avaliku teenindamise kohustust ei tohiks kohaldada lennusegmentide suhtes, mis ei vasta asjakohastele nõuetele. Näiteks kui lennuliinile A–C kehtestatakse avaliku teenindamise kohustus koos vahemaandumisega B-s, tuleks nii lennuliini A–C, A–B kui ka B–C kõlblikkust hinnata eraldi. Kui näiteks segment B–C ei vastaks iseenesest avaliku teenindamise kohustuse nõuetele, ei tohiks avaliku teenindamise kohustusi kohaldada lennuettevõtjate suhtes, kes selles segmendis reisijaid ja/või lasti veavad. Mis tahes kohustused lennuliinil A–C ei tohiks takistada lennuteenuste vaba osutamist segmendis B–C. |
| --- | --- |

24.

Avaliku teenindamise kohustusi võib üldiselt kohaldada ühe või mitme vahemaandumisega lennuliinide suhtes (21). Samas tuleb avaliku teenindamise kohustuse vajaduste piisavust hinnata iga lennusegmendi puhul eraldi. Avaliku teenindamise kohustust ei tohiks kohaldada lennusegmentide suhtes, mis ei vasta asjakohastele nõuetele. Näiteks kui lennuliinile A–C kehtestatakse avaliku teenindamise kohustus koos vahemaandumisega B-s, tuleks nii lennuliini A–C, A–B kui ka B–C kõlblikkust hinnata eraldi. Kui näiteks segment B–C ei vastaks iseenesest avaliku teenindamise kohustuse nõuetele, ei tohiks avaliku teenindamise kohustusi kohaldada lennuettevõtjate suhtes, kes selles segmendis reisijaid ja/või lasti veavad. Mis tahes kohustused lennuliinil A–C ei tohiks takistada lennuteenuste vaba osutamist segmendis B–C.

3.2.3.   Lennuliini olulisus

| 25. | Avaliku teenindamise kohustusi võib kehtestada üksnes lennuliinidele, mida „peetakse oluliseks selle lennujaama poolt teenindatava piirkonna sotsiaalsele ja majanduslikule arengule“ (22). See on vajalik tingimus iga eespool nimetatud liiki lennuliini puhul ning hindamisel tuleb alati arvesse võtta juhtumiga seotud konkreetseid asjaolusid. Liikmesriikidel on teatav kaalutlusõigus lennuliini olulisuse määramisel. Samas tuleb seda kaalutlusõigust kasutada, tuginedes ühenduvuse vajadusi mõjutavatele objektiivsetele teguritele kooskõlas määrusega ja ELi õigusega üldisemalt. |
| --- | --- |

25.

Avaliku teenindamise kohustusi võib kehtestada üksnes lennuliinidele, mida „peetakse oluliseks selle lennujaama poolt teenindatava piirkonna sotsiaalsele ja majanduslikule arengule“ (22). See on vajalik tingimus iga eespool nimetatud liiki lennuliini puhul ning hindamisel tuleb alati arvesse võtta juhtumiga seotud konkreetseid asjaolusid. Liikmesriikidel on teatav kaalutlusõigus lennuliini olulisuse määramisel. Samas tuleb seda kaalutlusõigust kasutada, tuginedes ühenduvuse vajadusi mõjutavatele objektiivsetele teguritele kooskõlas määrusega ja ELi õigusega üldisemalt.

| 26. | Olulisust näitab selgelt asjaolu, et tegu on piirkonna jaoks vältimatult vajaliku lennuliiniga, näiteks väikesaare või kauge piirkonna puhul. Samas võib väikeseid ja keskmise suurusega linnu ning olulisi majandus- või halduskeskusi ühendavaid lennuteenuseid samuti käsitada teatavatel asjaoludel kõnealuste piirkondade majandusliku ja sotsiaalse arengu jaoks olulisena. Näiteks on kehtestatud avaliku teenindamise kohustuse kord lennuliinile, mis ühendab saareriigist liikmesriigi pealinna Brüsseliga, s.o linnaga, kus asuvad eri ELi institutsioonide ja asutuste kontorid. |
| --- | --- |

26.

Olulisust näitab selgelt asjaolu, et tegu on piirkonna jaoks vältimatult vajaliku lennuliiniga, näiteks väikesaare või kauge piirkonna puhul. Samas võib väikeseid ja keskmise suurusega linnu ning olulisi majandus- või halduskeskusi ühendavaid lennuteenuseid samuti käsitada teatavatel asjaoludel kõnealuste piirkondade majandusliku ja sotsiaalse arengu jaoks olulisena. Näiteks on kehtestatud avaliku teenindamise kohustuse kord lennuliinile, mis ühendab saareriigist liikmesriigi pealinna Brüsseliga, s.o linnaga, kus asuvad eri ELi institutsioonide ja asutuste kontorid.

| 27. | Samas kehtestatakse määruse artikli 16 lõikega 1 liikmesriikide kaalutlusõigusele piirangud. Näiteks võib avaliku teenindamise kohustusi kehtestada selleks, et kõrvaldada piirkondade või linnade majandusliku ja sotsiaalse arengu takistused, kuid neid ei saa kehtestada otse või kaudselt selleks, et edendada või toetada teatavat lennuettevõtjat või arendada teatavat lennujaama. |
| --- | --- |

27.

Samas kehtestatakse määruse artikli 16 lõikega 1 liikmesriikide kaalutlusõigusele piirangud. Näiteks võib avaliku teenindamise kohustusi kehtestada selleks, et kõrvaldada piirkondade või linnade majandusliku ja sotsiaalse arengu takistused, kuid neid ei saa kehtestada otse või kaudselt selleks, et edendada või toetada teatavat lennuettevõtjat või arendada teatavat lennujaama.

3.2.4.   Lennuliinide liitmine

| 28. | Liikmesriigid ei või muuta juurdepääsu ühele asjaomasele lennuliinile sõltuvaks teiste lennuliinide teenindamisest. Selline liitmine ei ole määrusega (EÜ) nr 1008/2008 (23) kooskõlas. Määruse artikli 16 lõigetes 1–3 sätestatud kõlblikkuse ja piisavuse kriteeriumid viitavad lennuliinile, mida ei saa võrdsustada liidetud lennuliinidega. Seega tuleks iga kriteeriumi hinnata iga eri lennuliini puhul eraldi. Liidetud lennuliinide ühe lennuliinina käsitamist võidakse pidada lennuliinidele juurdepääsu ülemääraseks piiranguks, sest tõenäoliselt on üksnes piirkondlikud lennuettevõtjad valmis osutama teenuseid kõikidel neil lennuliinidel. |
| --- | --- |

28.

Liikmesriigid ei või muuta juurdepääsu ühele asjaomasele lennuliinile sõltuvaks teiste lennuliinide teenindamisest. Selline liitmine ei ole määrusega (EÜ) nr 1008/2008 (23) kooskõlas. Määruse artikli 16 lõigetes 1–3 sätestatud kõlblikkuse ja piisavuse kriteeriumid viitavad lennuliinile, mida ei saa võrdsustada liidetud lennuliinidega. Seega tuleks iga kriteeriumi hinnata iga eri lennuliini puhul eraldi. Liidetud lennuliinide ühe lennuliinina käsitamist võidakse pidada lennuliinidele juurdepääsu ülemääraseks piiranguks, sest tõenäoliselt on üksnes piirkondlikud lennuettevõtjad valmis osutama teenuseid kõikidel neil lennuliinidel.

| 29. | Seda liinide liitmise keeldu avaliku teenindamise kohustuse kehtestamise etapis ei tohiks segi ajada võimalusega korraldada pakkumismenetlus juurdepääsuõiguse andmiseks mitmele lennuliinile, nagu on sätestatud määruse artikli 16 lõikes 10. Seda võimalust on põhjalikumalt selgitatud käesolevate suuniste punktis 6.6; seda kohaldatakse üksnes nende lennuliinide suhtes, mille puhul ükski lennuettevõtja ei ole alustanud ega alustamas regulaarlennuteenuseid kooskõlas avaliku teenindamise kohustusega. |
| --- | --- |

29.

Seda liinide liitmise keeldu avaliku teenindamise kohustuse kehtestamise etapis ei tohiks segi ajada võimalusega korraldada pakkumismenetlus juurdepääsuõiguse andmiseks mitmele lennuliinile, nagu on sätestatud määruse artikli 16 lõikes 10. Seda võimalust on põhjalikumalt selgitatud käesolevate suuniste punktis 6.6; seda kohaldatakse üksnes nende lennuliinide suhtes, mille puhul ükski lennuettevõtja ei ole alustanud ega alustamas regulaarlennuteenuseid kooskõlas avaliku teenindamise kohustusega.

3.2.5.   Seos teenindusaegade määrusega

| 30. | Määrusega (EMÜ) nr 95/93 ühenduse lennujaamades teenindusaegade jaotamise ühiste eeskirjade kohta (24) on lubatud avaliku teenindamise kohustuste puhul reserveerida teenindusaegu. Määruse artikli 9 lõikes 1 on sätestatud, et liikmesriik võib „lennuoperatsioone koordineerivas lennujaamas reserveerida selle lennuliini jaoks kavandatud tegevuse jaoks vajalikud teenindusajad. Kui asjaomasel lennuliinil reserveeritud teenindusaegu ei kasutada, antakse [...] need teiste lennuettevõtjate käsutusse, kes on huvitatud kooskõlas avaliku teenindamise kohustusega sel lennuliinil tegutsemisest. Kui mitte ükski lennuettevõtja ei ole huvitatud lennuliinil tegutsemisest ja asjaomane liikmesriik ei kuuluta [määruse (EÜ) nr 1008/2008 artikli 16 lõike 10 alusel] välja pakkumismenetlust, reserveeritakse need teenindusajad mõne teise lennuliini jaoks, mille suhtes kohaldatakse avaliku teenindamise kohustusi, või lisatakse teenindusaegade ühisvarule.“ Need kohustused hakkavad kehtima hiljemalt määruse (EÜ) nr 1008/2008 artikli 16 lõikes 11 osutatud hetkel, millega loetakse avaliku teenindamise kohustus lõppenuks, kui sellise kohustusega hõlmatud lennuliinil ei ole 12 kuu jooksul regulaarlende tehtud. Sel juhul tuleb samale lennuliinile uue teenindusaja reserveerimiseks kehtestada uus avaliku teenindamise kohustus. |
| --- | --- |

30.

Määrusega (EMÜ) nr 95/93 ühenduse lennujaamades teenindusaegade jaotamise ühiste eeskirjade kohta (24) on lubatud avaliku teenindamise kohustuste puhul reserveerida teenindusaegu. Määruse artikli 9 lõikes 1 on sätestatud, et liikmesriik võib „lennuoperatsioone koordineerivas lennujaamas reserveerida selle lennuliini jaoks kavandatud tegevuse jaoks vajalikud teenindusajad. Kui asjaomasel lennuliinil reserveeritud teenindusaegu ei kasutada, antakse [...] need teiste lennuettevõtjate käsutusse, kes on huvitatud kooskõlas avaliku teenindamise kohustusega sel lennuliinil tegutsemisest. Kui mitte ükski lennuettevõtja ei ole huvitatud lennuliinil tegutsemisest ja asjaomane liikmesriik ei kuuluta [määruse (EÜ) nr 1008/2008 artikli 16 lõike 10 alusel] välja pakkumismenetlust, reserveeritakse need teenindusajad mõne teise lennuliini jaoks, mille suhtes kohaldatakse avaliku teenindamise kohustusi, või lisatakse teenindusaegade ühisvarule.“ Need kohustused hakkavad kehtima hiljemalt määruse (EÜ) nr 1008/2008 artikli 16 lõikes 11 osutatud hetkel, millega loetakse avaliku teenindamise kohustus lõppenuks, kui sellise kohustusega hõlmatud lennuliinil ei ole 12 kuu jooksul regulaarlende tehtud. Sel juhul tuleb samale lennuliinile uue teenindusaja reserveerimiseks kehtestada uus avaliku teenindamise kohustus.

| 31. | Määruse (EMÜ) nr 95/93 artikli 9 lõikes 2 on täpsustatud, et avaliku teenindamise kohustuse pakkumismenetlust tuleks kohaldada, „kui rohkem kui üks [ELi] lennuettevõtja on huvitatud lennuliini teenindamisest ning ei ole saanud teenindusaega koordinaatorilt taotletud aegadele eelnenud või järgnenud tunni jooksul.“ |
| --- | --- |

31.

Määruse (EMÜ) nr 95/93 artikli 9 lõikes 2 on täpsustatud, et avaliku teenindamise kohustuse pakkumismenetlust tuleks kohaldada, „kui rohkem kui üks [ELi] lennuettevõtja on huvitatud lennuliini teenindamisest ning ei ole saanud teenindusaega koordinaatorilt taotletud aegadele eelnenud või järgnenud tunni jooksul.“

| 32. | Määruse (EÜ) nr 1008/2008 sätted, mis käsitlevad avaliku teenindamise kohustusi, ei mõjuta pädevuse jaotumist liikmesriikide vahel määruse (EMÜ) nr 95/93 artikli 9 kohaldamisel (25). |
| --- | --- |

32.

Määruse (EÜ) nr 1008/2008 sätted, mis käsitlevad avaliku teenindamise kohustusi, ei mõjuta pädevuse jaotumist liikmesriikide vahel määruse (EMÜ) nr 95/93 artikli 9 kohaldamisel (25).

| 33. | See teenindusaegade reserveerimine ei piira määruse (EMÜ) nr 95/93 alusel antud seniseid õiguseid. Seepärast on võimalik valida üksnes määruse (EMÜ) nr 95/93 artikliga 10 kehtestatud jaotamata teenindusaegade ühisvarust, mis hõlmab kõnealuse määruse artikli 9 lõike 1 alusel ühisvarusse tagasi kantud teenindusaegu. |
| --- | --- |

33.

See teenindusaegade reserveerimine ei piira määruse (EMÜ) nr 95/93 alusel antud seniseid õiguseid. Seepärast on võimalik valida üksnes määruse (EMÜ) nr 95/93 artikliga 10 kehtestatud jaotamata teenindusaegade ühisvarust, mis hõlmab kõnealuse määruse artikli 9 lõike 1 alusel ühisvarusse tagasi kantud teenindusaegu.

| 34. | Tuleb rõhutada, et teenindusaegu võib reserveerida üksnes avaliku teenindamise kohustuse tarbeks. See küsimus on eriti asjakohane vahemaandumiste korral. Näiteks lennuliinil A–B–C, mille puhul B ja C on teenindusaegade poolest ülekoormatud lennujaamad, saaks teenindusajad reserveerida B ja C vaheliste lendude jaoks üksnes siis, kui see segment ise on avaliku teenindamise kohustuse objekt. Eelkõige ei õigusta punktide A ja C vahelist lennuliini käsitlev avaliku teenindamise kohustus (mis puudutab transporti nende kahe punkti vahel) iseenesest teenindusaegade reserveerimist punktis B. |
| --- | --- |

34.

Tuleb rõhutada, et teenindusaegu võib reserveerida üksnes avaliku teenindamise kohustuse tarbeks. See küsimus on eriti asjakohane vahemaandumiste korral. Näiteks lennuliinil A–B–C, mille puhul B ja C on teenindusaegade poolest ülekoormatud lennujaamad, saaks teenindusajad reserveerida B ja C vaheliste lendude jaoks üksnes siis, kui see segment ise on avaliku teenindamise kohustuse objekt. Eelkõige ei õigusta punktide A ja C vahelist lennuliini käsitlev avaliku teenindamise kohustus (mis puudutab transporti nende kahe punkti vahel) iseenesest teenindusaegade reserveerimist punktis B.

| 35. | Seepärast tuleks selliste avaliku teenindamise kohustuse alla kuuluvate lennuliinide puhul, mis hõlmavad teenindusaja reserveerimist, silmas pidada järgmist:






  1) | võimaluse korral vältida vahemaandumisi ülekoormatud lennujaamades; |
| --- | --- | --- |

35.

Seepärast tuleks selliste avaliku teenindamise kohustuse alla kuuluvate lennuliinide puhul, mis hõlmavad teenindusaja reserveerimist, silmas pidada järgmist:

1)

võimaluse korral vältida vahemaandumisi ülekoormatud lennujaamades;

| 2) | hoiduda õhusõiduki vahetamisest vahemaandumiste ajal, välja arvatud juhul, kui ka teine segment (B–C) kvalifitseerub avaliku teenindamise kohustusena, mille puhul tuleb kasutada teatavat (muud) õhusõidukitüüpi.. Vastasel korral saaks teenindusaegu reserveerida suurte õhusõidukite jaoks, mis teenindavad suuremas mahus liiklust, kui on avaliku teenindamise kohustusega põhjendatud. |
| --- | --- |

2)

hoiduda õhusõiduki vahetamisest vahemaandumiste ajal, välja arvatud juhul, kui ka teine segment (B–C) kvalifitseerub avaliku teenindamise kohustusena, mille puhul tuleb kasutada teatavat (muud) õhusõidukitüüpi.. Vastasel korral saaks teenindusaegu reserveerida suurte õhusõidukite jaoks, mis teenindavad suuremas mahus liiklust, kui on avaliku teenindamise kohustusega põhjendatud.

3.3.   Kohustuste vajalikkus ja piisavus

| 36. | Kavandatava avaliku teenindamise kohustuse vajalikkus ja piisavus tuleb kindlaks määrata nelja kriteeriumi (26) alusel, mida on käsitletud järgmistes alapunktides. Ehkki komisjonil ei ole volitusi nõuda liikmesriigilt konkreetse avaliku teenindamise kohustuse kehtestamist mis tahes lennuliinil, hindab ta kriteeriume, mille alusel (kavandatav) avaliku teenindamise kohustus kehtestatakse, et kontrollida, kas avaliku teenindamise kohustus on kehtestatud kooskõlas määrusega. Vajaduse korral võtavad komisjoni talitused asjaomase liikmesriigiga ühendust ja nõuavad selgitusi. Kogemus näitab, et avaliku teenindamise kohustuse alla kuuluvad lennuliinid saartele võivad olla enamikel juhtudel vajalikud ja põhjendatud, kui puudub piisav nõudlus turistidelt, et aasta ringi toetada ärilist lennutransporti. Sellised lennuliinid on olemas näiteks Eestis, Iirimaal, Itaalias, Kreekas, Portugalis ja Ühendkuningriigis. Hõredamalt asustatud liikmesriikides, nagu Rootsi ja Soome, võivad lennuliinid samuti olla avaliku teenindamise kohustuste kehtestamiseks üldiselt kõlblikud, kui piirkondadevahelised vahemaad on väga pikad ja muud transpordivõimalused puuduvad. |
| --- | --- |

36.

Kavandatava avaliku teenindamise kohustuse vajalikkus ja piisavus tuleb kindlaks määrata nelja kriteeriumi (26) alusel, mida on käsitletud järgmistes alapunktides. Ehkki komisjonil ei ole volitusi nõuda liikmesriigilt konkreetse avaliku teenindamise kohustuse kehtestamist mis tahes lennuliinil, hindab ta kriteeriume, mille alusel (kavandatav) avaliku teenindamise kohustus kehtestatakse, et kontrollida, kas avaliku teenindamise kohustus on kehtestatud kooskõlas määrusega. Vajaduse korral võtavad komisjoni talitused asjaomase liikmesriigiga ühendust ja nõuavad selgitusi. Kogemus näitab, et avaliku teenindamise kohustuse alla kuuluvad lennuliinid saartele võivad olla enamikel juhtudel vajalikud ja põhjendatud, kui puudub piisav nõudlus turistidelt, et aasta ringi toetada ärilist lennutransporti. Sellised lennuliinid on olemas näiteks Eestis, Iirimaal, Itaalias, Kreekas, Portugalis ja Ühendkuningriigis. Hõredamalt asustatud liikmesriikides, nagu Rootsi ja Soome, võivad lennuliinid samuti olla avaliku teenindamise kohustuste kehtestamiseks üldiselt kõlblikud, kui piirkondadevahelised vahemaad on väga pikad ja muud transpordivõimalused puuduvad.

3.3.1.   Proportsionaalsus majandusliku ja sotsiaalse arengu vajadustega
   (27)

| 37. | See kriteerium väljendab otse üldist proportsionaalsuse põhimõtet. Sellel on tihe seos artikli 16 lõike 1 sätetega, mille kohaselt võib avaliku teenindamise kohustused kehtestada üksnes lennuliinidele, mis on lennujaama teenindatava piirkonna sotsiaalse ja majandusliku arengu jaoks olulised (28). Artikli 16 lõike 3 punktist a tuleneb, et kohustused peaksid iseenesest olema asjaomase piirkonna majandusarengu vajadustega proportsionaalsed. Avaliku teenindamise kohustustega ei saa kehtestada lennuteenuste pakkumise piiranguid, mis on rangemad kui kõnealuste vajaduste rahuldamiseks vajalik. |
| --- | --- |

37.

See kriteerium väljendab otse üldist proportsionaalsuse põhimõtet. Sellel on tihe seos artikli 16 lõike 1 sätetega, mille kohaselt võib avaliku teenindamise kohustused kehtestada üksnes lennuliinidele, mis on lennujaama teenindatava piirkonna sotsiaalse ja majandusliku arengu jaoks olulised (28). Artikli 16 lõike 3 punktist a tuleneb, et kohustused peaksid iseenesest olema asjaomase piirkonna majandusarengu vajadustega proportsionaalsed. Avaliku teenindamise kohustustega ei saa kehtestada lennuteenuste pakkumise piiranguid, mis on rangemad kui kõnealuste vajaduste rahuldamiseks vajalik.

3.3.2.   Alternatiivsete transpordiliikide ebapiisavus
   (29)

| 38. | Avaliku teenindamise kohustused tuleks kehtestada üksnes niivõrd, kuivõrd muud transpordiliigid ei suuda asjaomase piirkonna transpordivajadusi rahuldada. Arvesse tuleks võtta eelkõige rongi-, parvlaeva- ja bussiettevõtjate pakutavaid teenuseid. Teenuste piisavust tuleks hinnata eelkõige seoses nende sageduse, sõiduaegade, väljumisaegade ja võimalike ühendustega teiste oluliste sihtkohtadega, eriti pikamaareiside (30) puhul. Uurida tuleks ka era(auto)transpordi võimalusi, võttes eelkõige arvesse maanteeveo sõiduaegu. |
| --- | --- |

38.

Avaliku teenindamise kohustused tuleks kehtestada üksnes niivõrd, kuivõrd muud transpordiliigid ei suuda asjaomase piirkonna transpordivajadusi rahuldada. Arvesse tuleks võtta eelkõige rongi-, parvlaeva- ja bussiettevõtjate pakutavaid teenuseid. Teenuste piisavust tuleks hinnata eelkõige seoses nende sageduse, sõiduaegade, väljumisaegade ja võimalike ühendustega teiste oluliste sihtkohtadega, eriti pikamaareiside (30) puhul. Uurida tuleks ka era(auto)transpordi võimalusi, võttes eelkõige arvesse maanteeveo sõiduaegu.

| 39. | Eelkõige tuleks arvesse võtta rongiteenuseid, mis teenindavad kavandatavat lennuliini lühema ajaga kui kolm tundi (31). See viitab nii kiir- kui ka muudele rongiteenustele. Kui neid rongiteenuseid osutatakse asjaomase piirkonna liikuvusvajaduste rahuldamiseks piisava sagedusega, ei peaks lennuteenustele avaliku teenindamise kohustusi põhimõtteliselt kehtestama. Samas võib selliseid avaliku teenindamise kohustusi erandkorras kaaluda, eelkõige juhul kui rongiteenused ei taga piisavaid ühendusi keskmise pikkusega ja pikamaalennuteenustega (nt ebapiisav ühendus asjaomase piirkonna raudteejaama ning keskmise pikkusega ja pikamaalennuteenuseid pakkuva lennujaama vahel, või pikamaasihtkohtadega ühenduse tagamiseks vajalike alternatiivsete reisivõimaluste (sealhulgas ümberistumisega lennud) puudumine). Iga juhtumit tuleb eraldi hinnata. |
| --- | --- |

39.

Eelkõige tuleks arvesse võtta rongiteenuseid, mis teenindavad kavandatavat lennuliini lühema ajaga kui kolm tundi (31). See viitab nii kiir- kui ka muudele rongiteenustele. Kui neid rongiteenuseid osutatakse asjaomase piirkonna liikuvusvajaduste rahuldamiseks piisava sagedusega, ei peaks lennuteenustele avaliku teenindamise kohustusi põhimõtteliselt kehtestama. Samas võib selliseid avaliku teenindamise kohustusi erandkorras kaaluda, eelkõige juhul kui rongiteenused ei taga piisavaid ühendusi keskmise pikkusega ja pikamaalennuteenustega (nt ebapiisav ühendus asjaomase piirkonna raudteejaama ning keskmise pikkusega ja pikamaalennuteenuseid pakkuva lennujaama vahel, või pikamaasihtkohtadega ühenduse tagamiseks vajalike alternatiivsete reisivõimaluste (sealhulgas ümberistumisega lennud) puudumine). Iga juhtumit tuleb eraldi hinnata.

3.3.3.   Kehtivad lennuhinnad ja -tingimused
   (32)

| 40. | Avaliku teenindamise kohustuste vajalikkust ja piisavust, nagu on nõutud määrusega, tuleks hinnata ka seoses lennupiletihindade ja kasutajatele esitatud tingimustega. Avaliku teenindamise kohustused võivad hõlmata maksimumtariife, kui seda peetakse vajalikuks, sest vastasel korral oleksid tariifid asjaomase piirkonna majanduslikke vajadusi arvestades ülemäärased. Teatavatel juhtudel võidakse ette näha avaliku teenindamise kohustus, mis piirdub maksimumhinna kehtestamisega. Hindade järsk tõus ja reisijate arvu vähenemine lühikese aja jooksul võib olenevalt asjaoludest viidata sellele, et hinnalagi on vajalik. |
| --- | --- |

40.

Avaliku teenindamise kohustuste vajalikkust ja piisavust, nagu on nõutud määrusega, tuleks hinnata ka seoses lennupiletihindade ja kasutajatele esitatud tingimustega. Avaliku teenindamise kohustused võivad hõlmata maksimumtariife, kui seda peetakse vajalikuks, sest vastasel korral oleksid tariifid asjaomase piirkonna majanduslikke vajadusi arvestades ülemäärased. Teatavatel juhtudel võidakse ette näha avaliku teenindamise kohustus, mis piirdub maksimumhinna kehtestamisega. Hindade järsk tõus ja reisijate arvu vähenemine lühikese aja jooksul võib olenevalt asjaoludest viidata sellele, et hinnalagi on vajalik.

3.3.4.   Olemasoleva lennutranspordi pakkumise kogumõju
   (33)

| 41. | Avaliku teenindamise kohustuse vajadus sõltub lõppkokkuvõttes kõigi lennuliini teenindavate või teenindada kavatsevate lennuettevõtjate kogumõjust. Kui olemasolev lennuteenuste pakkumine juba rahuldab asjaomase piirkonna liikuvusvajadused, siis ei esine turutõrget, mis tuleks kõrvaldada, ning avaliku teenindamise kohustus ei ole vajalik. Komisjon on seisukohal, et reisijate transporti käsitlevat avaliku teenindamise kohustust ei saaks üldiselt pidada põhjendatuks lennuliinidel, kus on kriitiline arv reisijaid (kogemuste põhjal algab see kriitiline arv tavaliselt 100 000 reisijast aastas) ning kus tegutseb aasta ringi mitu lennuettevõtjat. Üldpõhimõte on see, et kui lennuettevõtjad asjaomasel lennuliinil juba tegutsevad, tuleks kohustuste mõju eriti hoolikalt hinnata: ülemäärased kohustused (nt hinna ülempiiride, sõiduplaanide või lennusageduse kehtestamine) võivad avaldada vastupidist mõju ja lennuteenuste pakkumist vähendada. Tuleks märkida, et avaliku teenindamise kohustuse võib kehtestada ka üksnes selleks, et tagada kauba ja posti transport. Iga juhtumi korral tuleb hinnata, kuidas eespool esitatud tegurid toimivad ja kuidas need vajaduse korral koos toimivad. |
| --- | --- |

41.

Avaliku teenindamise kohustuse vajadus sõltub lõppkokkuvõttes kõigi lennuliini teenindavate või teenindada kavatsevate lennuettevõtjate kogumõjust. Kui olemasolev lennuteenuste pakkumine juba rahuldab asjaomase piirkonna liikuvusvajadused, siis ei esine turutõrget, mis tuleks kõrvaldada, ning avaliku teenindamise kohustus ei ole vajalik. Komisjon on seisukohal, et reisijate transporti käsitlevat avaliku teenindamise kohustust ei saaks üldiselt pidada põhjendatuks lennuliinidel, kus on kriitiline arv reisijaid (kogemuste põhjal algab see kriitiline arv tavaliselt 100 000 reisijast aastas) ning kus tegutseb aasta ringi mitu lennuettevõtjat. Üldpõhimõte on see, et kui lennuettevõtjad asjaomasel lennuliinil juba tegutsevad, tuleks kohustuste mõju eriti hoolikalt hinnata: ülemäärased kohustused (nt hinna ülempiiride, sõiduplaanide või lennusageduse kehtestamine) võivad avaldada vastupidist mõju ja lennuteenuste pakkumist vähendada. Tuleks märkida, et avaliku teenindamise kohustuse võib kehtestada ka üksnes selleks, et tagada kauba ja posti transport. Iga juhtumi korral tuleb hinnata, kuidas eespool esitatud tegurid toimivad ja kuidas need vajaduse korral koos toimivad.

| 42. | Olemasoleva lennuliikluse pakkumise hindamisel tuleks arvesse võtta ka kaudseid lennuteenuseid ja lähedal asuvaid muid lennujaamu. Avaliku teenindamise kohustuste kehtestamine teatavasse lennujaama suunduval lennuliinil, kui on juba olemas mõistliku ümberistumisajaga (st üks tund või vähem) kaudne ühendus või kui on kättesaadavad piisavad teenused lähedalasuvasse lennujaama jõudmiseks (nt sama linna või piirkonda teenindavad lennujaamad, sealhulgas naaberliikmesriigis asuvad lennujaamad), nõuab eriti selget põhjendamist. Siinkohal võib rolli mängida see, kuidas riigisisene ja rahvusvaheline liiklus nende lennujaamade vahel jaguneb. Kui teine lennujaam asub kaugemal kui 100 km ja/või ühistranspordiga sõitmiseks kulub rohkem kui üks tund, on üldiselt mõistlik tõstatada küsimus, kas kaht lennujaama saab käsitada alternatiivsete lennujaamadena. Samas tuleb see analüüs alati läbi viia iga juhtumi puhul eraldi, võttes arvesse konkreetseid asjaolusid. Üldiselt on avaliku teenindamise kohustus suurema tõenäosusega põhjendatud juhtudel, kui puuduvad olemasolevad teenused, et jõuda teistesse asjaomase lennujaama vahetus läheduses asuvatesse lennujaamadesse. |
| --- | --- |

42.

Olemasoleva lennuliikluse pakkumise hindamisel tuleks arvesse võtta ka kaudseid lennuteenuseid ja lähedal asuvaid muid lennujaamu. Avaliku teenindamise kohustuste kehtestamine teatavasse lennujaama suunduval lennuliinil, kui on juba olemas mõistliku ümberistumisajaga (st üks tund või vähem) kaudne ühendus või kui on kättesaadavad piisavad teenused lähedalasuvasse lennujaama jõudmiseks (nt sama linna või piirkonda teenindavad lennujaamad, sealhulgas naaberliikmesriigis asuvad lennujaamad), nõuab eriti selget põhjendamist. Siinkohal võib rolli mängida see, kuidas riigisisene ja rahvusvaheline liiklus nende lennujaamade vahel jaguneb. Kui teine lennujaam asub kaugemal kui 100 km ja/või ühistranspordiga sõitmiseks kulub rohkem kui üks tund, on üldiselt mõistlik tõstatada küsimus, kas kaht lennujaama saab käsitada alternatiivsete lennujaamadena. Samas tuleb see analüüs alati läbi viia iga juhtumi puhul eraldi, võttes arvesse konkreetseid asjaolusid. Üldiselt on avaliku teenindamise kohustus suurema tõenäosusega põhjendatud juhtudel, kui puuduvad olemasolevad teenused, et jõuda teistesse asjaomase lennujaama vahetus läheduses asuvatesse lennujaamadesse.

3.4.   Kohustuste liik

| 43. | Avaliku teenindamise kohustuse eesmärk on tagada jätkuvuse, regulaarsuse, hinnakujunduse või minimaalse veomahu kindlaksmääratud standardite järgimine (34). |
| --- | --- |

43.

Avaliku teenindamise kohustuse eesmärk on tagada jätkuvuse, regulaarsuse, hinnakujunduse või minimaalse veomahu kindlaksmääratud standardite järgimine (34).

| 44. | Teatavatel tingimustel võib lennuteenuse jätkuvuse tagada jätkuvuskohustuste (35) kehtestamisega (vt täpsemalt punkt 3.5). |
| --- | --- |

44.

Teatavatel tingimustel võib lennuteenuse jätkuvuse tagada jätkuvuskohustuste (35) kehtestamisega (vt täpsemalt punkt 3.5).

| 45. | Regulaarsuse ja veomahu kohustused hõlmavad peamiselt minimaalse veomahu kindlaksmääramist kas pakutavate kohtade või asjaomasel ajavahemikul pakutavate minimaalsete lennusageduste järgi. Need kohustused võivad erineda olenevalt väljumisajast, nädalapäevast, hooajast jne. Näiteks enamikul juhtudel peetakse normaalseks sageduseks üht kuni kaht lendu päevas, aga on olemas ka avaliku teenindamise kohustused, mis nõuavad üksnes üht lendu nädalas. Liikmesriikidel on nende elementide üle otsustamisel teatav kaalutlusõigus, aga kohustused peavad olema mittediskrimineerivad ja proportsionaalsed ning vastama artikli 16 lõikes 3 kehtestatud vajalikkuse ja piisavuse nõuetele (vrd punkt 3.3). |
| --- | --- |

45.

Regulaarsuse ja veomahu kohustused hõlmavad peamiselt minimaalse veomahu kindlaksmääramist kas pakutavate kohtade või asjaomasel ajavahemikul pakutavate minimaalsete lennusageduste järgi. Need kohustused võivad erineda olenevalt väljumisajast, nädalapäevast, hooajast jne. Näiteks enamikul juhtudel peetakse normaalseks sageduseks üht kuni kaht lendu päevas, aga on olemas ka avaliku teenindamise kohustused, mis nõuavad üksnes üht lendu nädalas. Liikmesriikidel on nende elementide üle otsustamisel teatav kaalutlusõigus, aga kohustused peavad olema mittediskrimineerivad ja proportsionaalsed ning vastama artikli 16 lõikes 3 kehtestatud vajalikkuse ja piisavuse nõuetele (vrd punkt 3.3).

| 46. | Samuti võib olla võimalik kehtestada kasutatava õhusõiduki kohta nõudeid, aga need peaksid olema objektiivselt põhjendatud ja vastama proportsionaalsuse põhimõttele, st vältida tuleks tarbetute piirangute kehtestamist, mistõttu nõuded olema nii üldised, kui antud olukorras võimalik (näiteks turbopropeller- või reaktiivmootorid olenevalt lennu vahemaast, õhusõiduki võime teatavatel tingimustel maanduda jne). Eelkõige ei tohiks need nõuded tekitada olukorda, kus teatavad lennuettevõtjad jäetakse de facto meelevaldselt asjaomastel lennuliinidel teenuste osutamisest välja. Selles mõttes tuleks õhusõiduki kohtade miinimumarvu nõue kehtestada üksnes erandjuhtudel ning see peaks olema nõuetekohaselt põhjendatud lennuliini käitamisega seotud asjaolude ja taotletavate liikuvuseesmärkide seisukohalt (36). |
| --- | --- |

46.

Samuti võib olla võimalik kehtestada kasutatava õhusõiduki kohta nõudeid, aga need peaksid olema objektiivselt põhjendatud ja vastama proportsionaalsuse põhimõttele, st vältida tuleks tarbetute piirangute kehtestamist, mistõttu nõuded olema nii üldised, kui antud olukorras võimalik (näiteks turbopropeller- või reaktiivmootorid olenevalt lennu vahemaast, õhusõiduki võime teatavatel tingimustel maanduda jne). Eelkõige ei tohiks need nõuded tekitada olukorda, kus teatavad lennuettevõtjad jäetakse de facto meelevaldselt asjaomastel lennuliinidel teenuste osutamisest välja. Selles mõttes tuleks õhusõiduki kohtade miinimumarvu nõue kehtestada üksnes erandjuhtudel ning see peaks olema nõuetekohaselt põhjendatud lennuliini käitamisega seotud asjaolude ja taotletavate liikuvuseesmärkide seisukohalt (36).

| 47. | Avaliku teenindamise kohustuste kehtestamine tähendab miinimumnõuete kindlaksmääramist. Maksimaalset kohtade arvu võib kaaluda üksnes juhul, kui see on põhjendatud mõne sellise lennujaama tegevuspiirangutega, mida avaliku teenindamise kohustus hõlmab. Tingimus, et vähemalt osa meeskonnaliikmeid oskab asjaomase liikmesriigi keelt, on tavaliselt vastuvõetav. |
| --- | --- |

47.

Avaliku teenindamise kohustuste kehtestamine tähendab miinimumnõuete kindlaksmääramist. Maksimaalset kohtade arvu võib kaaluda üksnes juhul, kui see on põhjendatud mõne sellise lennujaama tegevuspiirangutega, mida avaliku teenindamise kohustus hõlmab. Tingimus, et vähemalt osa meeskonnaliikmeid oskab asjaomase liikmesriigi keelt, on tavaliselt vastuvõetav.

| 48. | Samuti on võimalik nõuda, et avaliku teenindamise kohustuse alla kuuluval lennuliinil tegutsemiseks kasutatakse olenevalt konkreetsetest asjaoludest teatavat liiki õhusõidukit – lennukit või kopterit. Võimalik on kehtestada õhusõiduki liiki käsitlevad erinõuded (mootori tüüp, maksimaalne stardimass, maandumissüsteemide seadmed), kui see on lennutegevusega seotud põhjustel objektiivselt põhjendatud (näiteks nõue kasutada helikopterit, kui puudub stardirada). Peale selle peavad kõik need nõuded olema mittediskrimineerivad. |
| --- | --- |

48.

Samuti on võimalik nõuda, et avaliku teenindamise kohustuse alla kuuluval lennuliinil tegutsemiseks kasutatakse olenevalt konkreetsetest asjaoludest teatavat liiki õhusõidukit – lennukit või kopterit. Võimalik on kehtestada õhusõiduki liiki käsitlevad erinõuded (mootori tüüp, maksimaalne stardimass, maandumissüsteemide seadmed), kui see on lennutegevusega seotud põhjustel objektiivselt põhjendatud (näiteks nõue kasutada helikopterit, kui puudub stardirada). Peale selle peavad kõik need nõuded olema mittediskrimineerivad.

| 49. | Kui rääkida hinnakujundusest, siis võivad kohustused hõlmata peamiselt maksimumhindade või tariifitabelite kehtestamist osade või kõikide pakutavate teenuste jaoks. Nendes tabelites võivad olla kindlaks määratud tariifikategooriad või soodushinnad teatavate reisijakategooriate (nt kohalikud elanikud ja õpilased) puhul. Kohalike elanike puhul peab selline sooduskohtlemine olema objektiivselt põhjendatud vajadusega võimaldada sellel isikutekategoorial osaleda oma liikmesriigi kultuuri-, majandus- ja sotsiaalses elus. Muid hindadega seotud kohustusi on võimalik kehtestada juhul, kui need on samuti mittediskrimineerivad ja proportsionaalsed ning vastavad punktis 3.3 osutatud nõuetele (37). |
| --- | --- |

49.

Kui rääkida hinnakujundusest, siis võivad kohustused hõlmata peamiselt maksimumhindade või tariifitabelite kehtestamist osade või kõikide pakutavate teenuste jaoks. Nendes tabelites võivad olla kindlaks määratud tariifikategooriad või soodushinnad teatavate reisijakategooriate (nt kohalikud elanikud ja õpilased) puhul. Kohalike elanike puhul peab selline sooduskohtlemine olema objektiivselt põhjendatud vajadusega võimaldada sellel isikutekategoorial osaleda oma liikmesriigi kultuuri-, majandus- ja sotsiaalses elus. Muid hindadega seotud kohustusi on võimalik kehtestada juhul, kui need on samuti mittediskrimineerivad ja proportsionaalsed ning vastavad punktis 3.3 osutatud nõuetele (37).

| 50. | Mõnikord on avaliku teenindamise kohustusega nõutud, et reisija makstav maksimumhind hõlmab söögikorda või üht pagasiühikut. Selle nõude põhjendatust ja proportsionaalsust tuleb hinnata iga juhtumi puhul eraldi, aga põhimõtteliselt ei ole sellised tingimused avaliku teenindamise kohustuse vajalikud osad. Erandit võib aktsepteerida keskmise pikkusega ja pikamaalendude puhul, st üle kolme tunni kestvate lendude puhul. Sellistel juhtudel on üldiselt põhjendatud, et maksimumhind hõlmab söögikorda, aga ka pagasivedu, kuna selliste lendude puhul viibitakse sihtkohas tavaliselt kauem. Samas tuleb märkida, et kui (maksimum)hind ei hõlma sellisel juhul pagasiühikut, võib selle kehtestada madalamal tasemel ning siis tuleb lisada säte, mis võimaldab lennuettevõtjal selle eest lisatasu nõuda. |
| --- | --- |

50.

Mõnikord on avaliku teenindamise kohustusega nõutud, et reisija makstav maksimumhind hõlmab söögikorda või üht pagasiühikut. Selle nõude põhjendatust ja proportsionaalsust tuleb hinnata iga juhtumi puhul eraldi, aga põhimõtteliselt ei ole sellised tingimused avaliku teenindamise kohustuse vajalikud osad. Erandit võib aktsepteerida keskmise pikkusega ja pikamaalendude puhul, st üle kolme tunni kestvate lendude puhul. Sellistel juhtudel on üldiselt põhjendatud, et maksimumhind hõlmab söögikorda, aga ka pagasivedu, kuna selliste lendude puhul viibitakse sihtkohas tavaliselt kauem. Samas tuleb märkida, et kui (maksimum)hind ei hõlma sellisel juhul pagasiühikut, võib selle kehtestada madalamal tasemel ning siis tuleb lisada säte, mis võimaldab lennuettevõtjal selle eest lisatasu nõuda.

3.5.   Jätkuvuskohustused

| 51. | Avaliku teenindamise kohustusega võidakse lennuettevõtjatelt nõuda, et nad garanteeriksid oma tegevuse asjaomasel lennuliinil teatava aja jooksul. See on asjakohasem avatud (st mitteainuõiguslike) avaliku teenindamise kohustuste puhul, sest piiratud avaliku teenindamise kohustuste korral kehtib ainuõiguslikkuse (ja võimaliku rahalise hüvitise) eest tavaliselt seda laadi lepinguline kohustus. Sellised jätkuvuse kohustused võib kehtestada üksnes juhul, kui muud transpordiliigid ei saa tagada katkematu teenuse osutamist vähemalt kaks korda päevas (38). See tähendab teenust, mis on kättesaadav aasta ringi. Jätkuvuskohustused on võimalik kehtestada ühel kahest järgmisest viisist. |
| --- | --- |

51.

Avaliku teenindamise kohustusega võidakse lennuettevõtjatelt nõuda, et nad garanteeriksid oma tegevuse asjaomasel lennuliinil teatava aja jooksul. See on asjakohasem avatud (st mitteainuõiguslike) avaliku teenindamise kohustuste puhul, sest piiratud avaliku teenindamise kohustuste korral kehtib ainuõiguslikkuse (ja võimaliku rahalise hüvitise) eest tavaliselt seda laadi lepinguline kohustus. Sellised jätkuvuse kohustused võib kehtestada üksnes juhul, kui muud transpordiliigid ei saa tagada katkematu teenuse osutamist vähemalt kaks korda päevas (38). See tähendab teenust, mis on kättesaadav aasta ringi. Jätkuvuskohustused on võimalik kehtestada ühel kahest järgmisest viisist.

| 52. | Esiteks võidakse avaliku teenindamise kohustusega nõuda, et lennuliinil tegutsevad lennuettevõtjad teatavad teatava ajavahemiku jooksul ette„ kui nad kavatsevad teenuste osutamise peatada. Kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega ei tohiks etteteatamistähtaeg üldiselt ületada kuut kuud, mis on piisav aeg avaliku teenindamise kohustust käsitleva pakkumismenetluse rakendamiseks. |
| --- | --- |

52.

Esiteks võidakse avaliku teenindamise kohustusega nõuda, et lennuliinil tegutsevad lennuettevõtjad teatavad teatava ajavahemiku jooksul ette„ kui nad kavatsevad teenuste osutamise peatada. Kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega ei tohiks etteteatamistähtaeg üldiselt ületada kuut kuud, mis on piisav aeg avaliku teenindamise kohustust käsitleva pakkumismenetluse rakendamiseks.

| 53. | Teiseks, kui asjaomasel lennuliinil tegutsemisel ilmneb tuntav hooajalisus, võib olla kasulik tagada minimaalsete teenuste osutamine sellistel aastaaegadel, kui lennuteenuste pakkumine kaldub olema väga väike. Teatavatel lennuliinidel kalduvad lennuettevõtjad keskenduma suure nõudluse perioodi võimalikule veomahule ning vähendama veomahte märkimisväärselt muudel perioodidel, et suurendada teenuse kasumlikkust. See võib kaasa tuua olukorra, kus lennuteenuste pakkumine on ebastabiilne ning ei rahulda vähese nõudlusega perioodidel asjaomase piirkonna liikuvusvajadusi. Kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega ei tohiks ajavahemik, milleks jätkuvuskohustused kehtestatakse, olla tavaliselt pikem kui üks aasta (39). |
| --- | --- |

53.

Teiseks, kui asjaomasel lennuliinil tegutsemisel ilmneb tuntav hooajalisus, võib olla kasulik tagada minimaalsete teenuste osutamine sellistel aastaaegadel, kui lennuteenuste pakkumine kaldub olema väga väike. Teatavatel lennuliinidel kalduvad lennuettevõtjad keskenduma suure nõudluse perioodi võimalikule veomahule ning vähendama veomahte märkimisväärselt muudel perioodidel, et suurendada teenuse kasumlikkust. See võib kaasa tuua olukorra, kus lennuteenuste pakkumine on ebastabiilne ning ei rahulda vähese nõudlusega perioodidel asjaomase piirkonna liikuvusvajadusi. Kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega ei tohiks ajavahemik, milleks jätkuvuskohustused kehtestatakse, olla tavaliselt pikem kui üks aasta (39).

| 54. | Jätkuvuskohustuste raames kehtestatud tegevusperioode ei tohiks segi ajada nelja- või viieaastaste maksimumperioodidega, mille jooksul võib kohaldada piirangut, mille kohaselt juurdepääs lennuliinile antakse vaid ühele lennuettevõtjale (40). |
| --- | --- |

54.

Jätkuvuskohustuste raames kehtestatud tegevusperioode ei tohiks segi ajada nelja- või viieaastaste maksimumperioodidega, mille jooksul võib kohaldada piirangut, mille kohaselt juurdepääs lennuliinile antakse vaid ühele lennuettevõtjale (40).

3.6.   Avaliku teenindamise kohustuste kehtestamise tagajärjed

| 55. | Asjaomasel lennuliinil kehtestatud avaliku teenindamise kohustus on kohaldatav kõikide ELi lennuettevõtjate suhtes alates teadaande Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäevast või teates märgitud hilisemast kuupäevast (41). Asjaomane liikmesriik peab oma siseriiklikus õiguses määrama kindlaks, kuidas nõuetele mittevastavust karistatakse. Kõik selles kontekstis nimetatud ja kehtestatud karistused peavad vastama ELi õiguse kohaldatavatele põhimõtetele, see tähendab, et need peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. |
| --- | --- |

55.

Asjaomasel lennuliinil kehtestatud avaliku teenindamise kohustus on kohaldatav kõikide ELi lennuettevõtjate suhtes alates teadaande Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäevast või teates märgitud hilisemast kuupäevast (41). Asjaomane liikmesriik peab oma siseriiklikus õiguses määrama kindlaks, kuidas nõuetele mittevastavust karistatakse. Kõik selles kontekstis nimetatud ja kehtestatud karistused peavad vastama ELi õiguse kohaldatavatele põhimõtetele, see tähendab, et need peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.

| 56. | Avaliku teenindamise kohustus ei tohiks piirata lennuettevõtjate võimalust tagada veomahu ja sageduse poolest kõrgem teenindustase, kui avaliku teeninduse kohustusega on nõutud (42). Ehkki liikmesriikide ametiasutused võivad mõistagi jälgida avaliku teenindamise kohustuste korrektset täitmist ning kohaldatavatele õigusnormidele vastavust, ei tohiks nad sekkuda sellesse, kuidas turg avaliku teenindamise kohustusi täidab. Näiteks juhul, kui rohkem kui üks lennuettevõtja on huvitatud (avatud) avaliku teenindamise kohustuse lennuliinil tegutsemisest, ei tohiks liikmesriikide ametiasutused jaotada lennusagedusi või veomahte asjaomaste lennuettevõtjate vahel. |
| --- | --- |

56.

Avaliku teenindamise kohustus ei tohiks piirata lennuettevõtjate võimalust tagada veomahu ja sageduse poolest kõrgem teenindustase, kui avaliku teeninduse kohustusega on nõutud (42). Ehkki liikmesriikide ametiasutused võivad mõistagi jälgida avaliku teenindamise kohustuste korrektset täitmist ning kohaldatavatele õigusnormidele vastavust, ei tohiks nad sekkuda sellesse, kuidas turg avaliku teenindamise kohustusi täidab. Näiteks juhul, kui rohkem kui üks lennuettevõtja on huvitatud (avatud) avaliku teenindamise kohustuse lennuliinil tegutsemisest, ei tohiks liikmesriikide ametiasutused jaotada lennusagedusi või veomahte asjaomaste lennuettevõtjate vahel.

| 57. | Kui avaliku teenindamise kohustus on kehtestatud, võivad kõik ELi lennuettevõtjad igal ajal alustada regulaarlennuteenuste osutamist kooskõlas avaliku teenindamise kohustuse (43) nõuetega, välja arvatud juhul, kui ühele lennuettevõtjale on antud ainuõigus (vt täpsemalt 6. peatükk). |
| --- | --- |

57.

Kui avaliku teenindamise kohustus on kehtestatud, võivad kõik ELi lennuettevõtjad igal ajal alustada regulaarlennuteenuste osutamist kooskõlas avaliku teenindamise kohustuse (43) nõuetega, välja arvatud juhul, kui ühele lennuettevõtjale on antud ainuõigus (vt täpsemalt 6. peatükk).

| 58. | Eristada võib kahte liiki kohustusi:






  1) | kohustused, mida nende sisust tulenevalt kohaldatakse iga lennuettevõtja suhtes eraldi. Need on näiteks kohustused, mis on seotud maksimumhindadega või tegevuse jätkuvusega. Seda laadi kohustusi peavad kõik lennuettevõtjad alati igaüks eraldi täitma; |
| --- | --- | --- |

58.

Eristada võib kahte liiki kohustusi:

1)

kohustused, mida nende sisust tulenevalt kohaldatakse iga lennuettevõtja suhtes eraldi. Need on näiteks kohustused, mis on seotud maksimumhindadega või tegevuse jätkuvusega. Seda laadi kohustusi peavad kõik lennuettevõtjad alati igaüks eraldi täitma;

| 2) | kohustused, mis on seotud eesmärgiga, mille peavad saavutama mitu lennuettevõtjat ühiselt, ja mille puhul iga lennuettevõtja aitab kaasa kõnealuse (üld)eesmärgi saavutamisele lennuliinil. Sellega on tavaliselt tegu kohustuste puhul, mis hõlmavad miinimumsagedusi või kohtade järgi arvutatavaid veomahte. Komisjon on kinnitanud oma 23. aprilli 2007. aasta otsuses Sardiinia kohta (44) (par. 51) järgmist: „[...] lennuettevõtjad ei ole kohustatud eraldi tagama sageduse või veomahu taset, aga kõik lennuettevõtjad koos võivad tagada miinimumteenuse osutamise.“ Mõistagi kohaldatakse seda ilma, et see piiraks konkurentsiõiguse kohaldatavaid eeskirju (eelkõige ELi toimimise lepingu artiklid 101 ja 102). Olukord, kus avaliku teenindamise kohustuste täitmisel osaleb mitu lennuettevõtjat, nõuab tavaliselt kohustuste vastavat kohandamist (vt 5. peatükk). |
| --- | --- |

2)

kohustused, mis on seotud eesmärgiga, mille peavad saavutama mitu lennuettevõtjat ühiselt, ja mille puhul iga lennuettevõtja aitab kaasa kõnealuse (üld)eesmärgi saavutamisele lennuliinil. Sellega on tavaliselt tegu kohustuste puhul, mis hõlmavad miinimumsagedusi või kohtade järgi arvutatavaid veomahte. Komisjon on kinnitanud oma 23. aprilli 2007. aasta otsuses Sardiinia kohta (44) (par. 51) järgmist: „[...] lennuettevõtjad ei ole kohustatud eraldi tagama sageduse või veomahu taset, aga kõik lennuettevõtjad koos võivad tagada miinimumteenuse osutamise.“ Mõistagi kohaldatakse seda ilma, et see piiraks konkurentsiõiguse kohaldatavaid eeskirju (eelkõige ELi toimimise lepingu artiklid 101 ja 102). Olukord, kus avaliku teenindamise kohustuste täitmisel osaleb mitu lennuettevõtjat, nõuab tavaliselt kohustuste vastavat kohandamist (vt 5. peatükk).

| 59. | Kuna määruse artikli 15 lõikega 4 lubatakse tegutseda koodijagamiskokkulepete alusel ning ei välistata avaliku teenindamise kohustusi, on need lepingud sel juhul põhimõtteliselt lubatavad. Nagu kõikidel muudel juhtudel, peab ka sel puhul järgima konkurentsieeskirju. Sama kehtib püsikliendiprogrammide puhul. |
| --- | --- |

59.

Kuna määruse artikli 15 lõikega 4 lubatakse tegutseda koodijagamiskokkulepete alusel ning ei välistata avaliku teenindamise kohustusi, on need lepingud sel juhul põhimõtteliselt lubatavad. Nagu kõikidel muudel juhtudel, peab ka sel puhul järgima konkurentsieeskirju. Sama kehtib püsikliendiprogrammide puhul.

| 60. | Kui ei ole teisiti kindlaks määratud ning ilma et see piiraks vajadust korrapärase ümberhindamise järele, mida on käsitletud 5. peatükis, ei pea avaliku teenindamise kohustusel olema ajapiirangut. Samas kui regulaarlende ei ole 12 kuulise ajavahemiku jooksul tehtud, loetakse asjaomane avaliku teenindamise kohustus lõppenuks (45). |
| --- | --- |

60.

Kui ei ole teisiti kindlaks määratud ning ilma et see piiraks vajadust korrapärase ümberhindamise järele, mida on käsitletud 5. peatükis, ei pea avaliku teenindamise kohustusel olema ajapiirangut. Samas kui regulaarlende ei ole 12 kuulise ajavahemiku jooksul tehtud, loetakse asjaomane avaliku teenindamise kohustus lõppenuks (45).

4.   AVALIKU TEENINDAMISE KOHUSTUSTE KEHTESTAMISEL JÄRGITAVAD MENETLUSED

| 61. | Enne avaliku teenindamise kohustuse kehtestamist peaksid liikmesriigid konsulteerima teiste asjaomaste liikmesriikidega (eelkõige juhul, kui avaliku teenindamise kohustuse alla kuulub teise liikmesriiki suunduv lennuliin või kui teises liikmesriigis on lennujaam, mis asub piirialal selle lennujaama lähedal, mis peaks kavakohaselt hakkama vastu võtma avaliku teenindamise kohustuse alla kuuluvaid lennuliine). Liikmesriik peaks teavitama komisjoni, (46) asjaomaseid lennujaamu ja asjaomasel lennuliinil hetkel tegutsevaid lennuettevõtjaid. Selleks peaks liikmesriik nendele isikutele edastama kavandatavat avaliku teenindamise kohustust käsitleva õigusakti eelnõu teksti ning jätma piisavalt aega võimalikeks vastusteks. Komisjoniga tuleks ühendust pidada liikuvuse ja transpordi peadirektoraadi kaudu. Seda saab kõige tõhusamalt teha, saates e-kirja avaliku teenindamise kohustuste küsimuste jaoks loodud e-posti aadressile: MOVE-PSO@ec.europa.eu Kui piirkondlik või kohalik asutus kavatseb kehtestada avaliku teenindamise kohustuse, julgustab komisjon kaasama asjaomase liikmesriigi alalise esinduse või keskvalitsuse käesolevas dokumendis kirjeldatud teabevahetusprotsessi kooskõlas siseriikliku õiguse kohaldatavate nõuetega, et tagada piisav kooskõlastamine. |
| --- | --- |

61.

Enne avaliku teenindamise kohustuse kehtestamist peaksid liikmesriigid konsulteerima teiste asjaomaste liikmesriikidega (eelkõige juhul, kui avaliku teenindamise kohustuse alla kuulub teise liikmesriiki suunduv lennuliin või kui teises liikmesriigis on lennujaam, mis asub piirialal selle lennujaama lähedal, mis peaks kavakohaselt hakkama vastu võtma avaliku teenindamise kohustuse alla kuuluvaid lennuliine). Liikmesriik peaks teavitama komisjoni, (46) asjaomaseid lennujaamu ja asjaomasel lennuliinil hetkel tegutsevaid lennuettevõtjaid. Selleks peaks liikmesriik nendele isikutele edastama kavandatavat avaliku teenindamise kohustust käsitleva õigusakti eelnõu teksti ning jätma piisavalt aega võimalikeks vastusteks. Komisjoniga tuleks ühendust pidada liikuvuse ja transpordi peadirektoraadi kaudu. Seda saab kõige tõhusamalt teha, saates e-kirja avaliku teenindamise kohustuste küsimuste jaoks loodud e-posti aadressile: MOVE-PSO@ec.europa.eu Kui piirkondlik või kohalik asutus kavatseb kehtestada avaliku teenindamise kohustuse, julgustab komisjon kaasama asjaomase liikmesriigi alalise esinduse või keskvalitsuse käesolevas dokumendis kirjeldatud teabevahetusprotsessi kooskõlas siseriikliku õiguse kohaldatavate nõuetega, et tagada piisav kooskõlastamine.

| 62. | Komisjoni talitused on valmis andma mitteametlikult nõu ning nendega oleks soovitav võtta ühendust avaliku teenindamise kohustuse ettevalmistuste väga varajases etapis. Arutelud võivad puudutada määruse tõlgendamist, menetlusi ja võimalikke lahendusi eriolukordades. Varajased kontaktid võimaldavad ka menetlust kiirendada, sest võimalike probleemidega on eelnevalt tegeletud. Mitteametlikud kontaktid võivad aidata ära hoida ka teatavate probleemidetekkimise hilisemas etapis, näiteks võimalikud kaebused huvitatud isikutelt. |
| --- | --- |

62.

Komisjoni talitused on valmis andma mitteametlikult nõu ning nendega oleks soovitav võtta ühendust avaliku teenindamise kohustuse ettevalmistuste väga varajases etapis. Arutelud võivad puudutada määruse tõlgendamist, menetlusi ja võimalikke lahendusi eriolukordades. Varajased kontaktid võimaldavad ka menetlust kiirendada, sest võimalike probleemidega on eelnevalt tegeletud. Mitteametlikud kontaktid võivad aidata ära hoida ka teatavate probleemidetekkimise hilisemas etapis, näiteks võimalikud kaebused huvitatud isikutelt.

4.1.   Teadaannete avaldamine Euroopa Liidu Teatajas

| 63. | Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1008/2008 artikli 16 lõike 4 esimese lõiguga peab asjaomane liikmesriik, kes kavatseb avaliku teenindamise kohustuse kehtestada, edastama kehtestatava kohustuse kavandatava teksti komisjonile (47). Seejärel peab komisjon avaldama eespool nimetatud sätte teises lõigus osutatud teadaande. Tõhusa ja kiire käsitlemise huvides on soovitatav, et liikmesriigid koostavad asjaomase teadaande kavandi ja saadavad selle komisjonile (ükskõik missuguses ELi ametlikus keeles). See tuleks adresseerida e-posti teel eespool nimetatud spetsiaalsele e-posti aadressile (48) (elektrooniliselt, kasutades üht tavalistest töötlemissüsteemidest). Kavand peaks sisaldama määruse artikli 16 lõike 4 punktides a–c kirjeldatud teavet (49). Avaldamise eesmärk on teavitada kõiki huvitatud isikuid kõnealusest kavandatavast avaliku teenindamise kohustusest ning võimaldada neil saada lisateavet eelkõige täpsete tingimuste kohta. Komisjon on koostanud näidisvormid, mis on kättesaadavad CIRCABCi veebilehel, millele asjaomased riikide maksuhaldurid juurde pääsevad. Näidisvormi võib taotleda ka otse komisjonilt. |
| --- | --- |

63.

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1008/2008 artikli 16 lõike 4 esimese lõiguga peab asjaomane liikmesriik, kes kavatseb avaliku teenindamise kohustuse kehtestada, edastama kehtestatava kohustuse kavandatava teksti komisjonile (47). Seejärel peab komisjon avaldama eespool nimetatud sätte teises lõigus osutatud teadaande. Tõhusa ja kiire käsitlemise huvides on soovitatav, et liikmesriigid koostavad asjaomase teadaande kavandi ja saadavad selle komisjonile (ükskõik missuguses ELi ametlikus keeles). See tuleks adresseerida e-posti teel eespool nimetatud spetsiaalsele e-posti aadressile (48) (elektrooniliselt, kasutades üht tavalistest töötlemissüsteemidest). Kavand peaks sisaldama määruse artikli 16 lõike 4 punktides a–c kirjeldatud teavet (49). Avaldamise eesmärk on teavitada kõiki huvitatud isikuid kõnealusest kavandatavast avaliku teenindamise kohustusest ning võimaldada neil saada lisateavet eelkõige täpsete tingimuste kohta. Komisjon on koostanud näidisvormid, mis on kättesaadavad CIRCABCi veebilehel, millele asjaomased riikide maksuhaldurid juurde pääsevad. Näidisvormi võib taotleda ka otse komisjonilt.

| 64. | Täieliku läbipaistvuse tagamiseks avaldab liikuvuse ja transpordi peadirektoraat edastatud teadaanded oma veebilehel, (50) uudiskirjas ja spetsiaalses CIRCABCi uudisrühmas. |
| --- | --- |

64.

Täieliku läbipaistvuse tagamiseks avaldab liikuvuse ja transpordi peadirektoraat edastatud teadaanded oma veebilehel, (50) uudiskirjas ja spetsiaalses CIRCABCi uudisrühmas.

| 65. | Lennuliinide puhul, kus lennuteenust kasutavate reisijate koguarv on eeldatavasti alla 10 000 reisija aastas, võimaldatakse määruse alusel liikmesriikidel valida, kas lasta avaldada komisjonil teadaanne Euroopa Liidu Teatajas või avaldada see ise oma ametlikus väljaandes (51). Tuleb märkida, et määruse artikli 16 lõikes 5 on sätestatud erand lõikest 4, mis käsitleb üksnes avaldamisnõudeid. Kõik muud artikli 16 kohased nõuded, eelkõige komisjoniga, teiste liikmesriikidega ning asjaomaste lennujaamade ja lennuettevõtjatega konsulteerimise ja nende teavitamise nõue kehtib ka selliste lennuliinide suhtes, millel on eeldatavasti alla 10 000 reisija aastas. |
| --- | --- |

65.

Lennuliinide puhul, kus lennuteenust kasutavate reisijate koguarv on eeldatavasti alla 10 000 reisija aastas, võimaldatakse määruse alusel liikmesriikidel valida, kas lasta avaldada komisjonil teadaanne Euroopa Liidu Teatajas või avaldada see ise oma ametlikus väljaandes (51). Tuleb märkida, et määruse artikli 16 lõikes 5 on sätestatud erand lõikest 4, mis käsitleb üksnes avaldamisnõudeid. Kõik muud artikli 16 kohased nõuded, eelkõige komisjoniga, teiste liikmesriikidega ning asjaomaste lennujaamade ja lennuettevõtjatega konsulteerimise ja nende teavitamise nõue kehtib ka selliste lennuliinide suhtes, millel on eeldatavasti alla 10 000 reisija aastas.

| 66. | Avaliku teenindamise kohustuse jõustumise kuupäev ei tohi olla teadaande avaldamise kuupäevast varasem (52). Seda teadaannet ei tohiks kooskõlas artikli 16 lõikega 5 avaldada liikmesriigi ametlikus väljaandes varem kui Euroopa Liidu Teatajas, juhul kui liikmesriik soovib avaldada teated mõlemas väljaandes. |
| --- | --- |

66.

Avaliku teenindamise kohustuse jõustumise kuupäev ei tohi olla teadaande avaldamise kuupäevast varasem (52). Seda teadaannet ei tohiks kooskõlas artikli 16 lõikega 5 avaldada liikmesriigi ametlikus väljaandes varem kui Euroopa Liidu Teatajas, juhul kui liikmesriik soovib avaldada teated mõlemas väljaandes.

| 67. | Selleks et teavitada turgu avaliku teenindamise kohustuste tingimuste kavandatavatest muudatustest, leiab komisjon, et sama korda tuleks kohaldada kehtivate avaliku teenindamise kohustuste muutmise suhtes, eelkõige samadel põhjustel nagu need, mis on asjakohased esialgse avaldamise korral, millele on viidatud otse artikli 16 lõigetes 4 ja 5. Läbipaistvuse huvides tähendab see, et kõik avaliku teenindamise kohustuses kehtestatud tingimuste muudatused tuleb ära märkida. Kui liikmesriik teeb järelduse, et avaliku teenindamise kohustus ei ole enam vajalik, võib ta lasta komisjonil avaldada Euroopa Liidu Teatajas teadaande avaliku teenindamise kohustuse kehtetuks tunnistamise kohta, et teavitada turgu sellest, et lennuliin muutub taas kohustusest vabaks. Teise võimalusena võib ta avaldada sellise teate liikmesriigiametlikus väljaandes juhul, kui avaliku teenindamise kohustuse teade avaldati üksnes seal. |
| --- | --- |

67.

Selleks et teavitada turgu avaliku teenindamise kohustuste tingimuste kavandatavatest muudatustest, leiab komisjon, et sama korda tuleks kohaldada kehtivate avaliku teenindamise kohustuste muutmise suhtes, eelkõige samadel põhjustel nagu need, mis on asjakohased esialgse avaldamise korral, millele on viidatud otse artikli 16 lõigetes 4 ja 5. Läbipaistvuse huvides tähendab see, et kõik avaliku teenindamise kohustuses kehtestatud tingimuste muudatused tuleb ära märkida. Kui liikmesriik teeb järelduse, et avaliku teenindamise kohustus ei ole enam vajalik, võib ta lasta komisjonil avaldada Euroopa Liidu Teatajas teadaande avaliku teenindamise kohustuse kehtetuks tunnistamise kohta, et teavitada turgu sellest, et lennuliin muutub taas kohustusest vabaks. Teise võimalusena võib ta avaldada sellise teate liikmesriigiametlikus väljaandes juhul, kui avaliku teenindamise kohustuse teade avaldati üksnes seal.

5.   AVALIKU TEENINDAMISE KOHUSTUSTE KORRAPÄRASE ÜMBERHINDAMISE VAJADUS

| 68. | Avaliku teenindamise kohustuste vajalikkust ja proportsionaalsust tuleks hinnata rohkem kui ühel korral (vt punkt 3.3). Avaliku teenindamise kohustusi tuleks korrapäraselt hinnata alati, kui üks asjakohastest hindamisteguritest, näiteks teenuseosutajate arv, oluliselt muutub. Avaliku teenindamise kohustused on vastus teatavale turutõrkele ja seega peaksid nad muutuma koos turuga. Ümberhindamine võib kaasa tuua asjaomase avaliku teenindamise kohustuse muutmise või isegi kehtetuks tunnistamise. Selleks et tagada kohustuste täitmine igal ajal avaliku teenindamise kohustuse lennuliinidel tegutsevate lennuettevõtjate poolt, on hea tava nende tegevus vähemalt kord aastas läbi vaadata. |
| --- | --- |

68.

Avaliku teenindamise kohustuste vajalikkust ja proportsionaalsust tuleks hinnata rohkem kui ühel korral (vt punkt 3.3). Avaliku teenindamise kohustusi tuleks korrapäraselt hinnata alati, kui üks asjakohastest hindamisteguritest, näiteks teenuseosutajate arv, oluliselt muutub. Avaliku teenindamise kohustused on vastus teatavale turutõrkele ja seega peaksid nad muutuma koos turuga. Ümberhindamine võib kaasa tuua asjaomase avaliku teenindamise kohustuse muutmise või isegi kehtetuks tunnistamise. Selleks et tagada kohustuste täitmine igal ajal avaliku teenindamise kohustuse lennuliinidel tegutsevate lennuettevõtjate poolt, on hea tava nende tegevus vähemalt kord aastas läbi vaadata.

| 69. | Selle tagamiseks, et punkti 58 alapunktis 2 kirjeldatud olukordade kohaldamisest tulenevad olukorrad ei tooks kaasa lennuettevõtjate diskrimineerimist, tuleks iga kord, kui uus ettevõtja alustab või on alustamas lennuliinil tegutsemist, kohandada avaliku teenindamise kohustusega kehtestatud veomahtu ja sagedust iga lennuettevõtja puhul, et igal lennuliinil pakutav kogusagedus ja koguveomaht ei ületaks seda, mis on rangelt vajalik piisava teenuse osutamiseks. |
| --- | --- |

69.

Selle tagamiseks, et punkti 58 alapunktis 2 kirjeldatud olukordade kohaldamisest tulenevad olukorrad ei tooks kaasa lennuettevõtjate diskrimineerimist, tuleks iga kord, kui uus ettevõtja alustab või on alustamas lennuliinil tegutsemist, kohandada avaliku teenindamise kohustusega kehtestatud veomahtu ja sagedust iga lennuettevõtja puhul, et igal lennuliinil pakutav kogusagedus ja koguveomaht ei ületaks seda, mis on rangelt vajalik piisava teenuse osutamiseks.

6.   AINUÕIGUSLIKU TEENUSEOSUTAMISE KONTSESSIOONID

| 70. | Kooskõlas siseturu põhimõtetega püütakse määrusega (EÜ) nr 1008/2008 tagada, et avaliku teenindamise kohustuse raames esineb võimalikult suurkonkurents, ning iga erand sellest põhimõttest piirdub sellega, mis on vajalik põhjendatud ühenduvuse eesmärgi saavutamiseks. See kord peaks tagama ka riigi raha olulise kokkuhoiu liikmesriigi või asjaomase kohaliku/piirkondliku asutuse jaoks, tagades samal ajal siiski piisava ühenduvuse. |
| --- | --- |

70.

Kooskõlas siseturu põhimõtetega püütakse määrusega (EÜ) nr 1008/2008 tagada, et avaliku teenindamise kohustuse raames esineb võimalikult suurkonkurents, ning iga erand sellest põhimõttest piirdub sellega, mis on vajalik põhjendatud ühenduvuse eesmärgi saavutamiseks. See kord peaks tagama ka riigi raha olulise kokkuhoiu liikmesriigi või asjaomase kohaliku/piirkondliku asutuse jaoks, tagades samal ajal siiski piisava ühenduvuse.

| 71. | Konkreetselt on määruse artikli 16 lõikes 9 lubatud, et juurdepääs regulaarteenustele avaliku teenindamise kohustuse lennuliinil antakse üksnes ühele ELi lennuettevõtjale, kui see lennuettevõtja on alustanud või suudab tõendada, et ta kohe alustab kestlike regulaarlennuteenuste osutamist sellel lennuliinil. Seoses sellega peavad tõendid, et lennuettevõtja on alustamas kestlike teenuste osutamist kooskõlas avaliku teenindamise kohustusega, olema kindlad ja usaldusväärsed, mis tähendab, et lennuettevõtja peaks kohustuma osutama selliseid teenuseid teatava aja jooksul, mis on kindlaks määratud avaliku teenindamise kohustuse tingimustes, selges ja piiratud ajaraamistikus, ning aktsepteerima, et tema suhtes võidakse kohaldada karistusi, kui ta ei täida seda kohustust. Avaliku teenindamise kohustuse korra piiramisel ühe lennuettevõtjaga võidakse maksta rahalist hüvitist, nagu määruses on kindlaks määratud (53). |
| --- | --- |

71.

Konkreetselt on määruse artikli 16 lõikes 9 lubatud, et juurdepääs regulaarteenustele avaliku teenindamise kohustuse lennuliinil antakse üksnes ühele ELi lennuettevõtjale, kui see lennuettevõtja on alustanud või suudab tõendada, et ta kohe alustab kestlike regulaarlennuteenuste osutamist sellel lennuliinil. Seoses sellega peavad tõendid, et lennuettevõtja on alustamas kestlike teenuste osutamist kooskõlas avaliku teenindamise kohustusega, olema kindlad ja usaldusväärsed, mis tähendab, et lennuettevõtja peaks kohustuma osutama selliseid teenuseid teatava aja jooksul, mis on kindlaks määratud avaliku teenindamise kohustuse tingimustes, selges ja piiratud ajaraamistikus, ning aktsepteerima, et tema suhtes võidakse kohaldada karistusi, kui ta ei täida seda kohustust. Avaliku teenindamise kohustuse korra piiramisel ühe lennuettevõtjaga võidakse maksta rahalist hüvitist, nagu määruses on kindlaks määratud (53).

6.1.   Avaliku pakkumismenetluse korraldamise kohustus

| 72. | Lennuliinil tegutsemise ainuõigust tuleks pakkuda avaliku pakkumismenetluse raames vastavalt määruses (EÜ) nr 1008/2008 sätestatud korrale. Pakkumismenetluse läbipaistvus tagatakse jällegi Euroopa Liidu Teatajas avaldamise teel (54). |
| --- | --- |

72.

Lennuliinil tegutsemise ainuõigust tuleks pakkuda avaliku pakkumismenetluse raames vastavalt määruses (EÜ) nr 1008/2008 sätestatud korrale. Pakkumismenetluse läbipaistvus tagatakse jällegi Euroopa Liidu Teatajas avaldamise teel (54).

| 73. | Kui enne pakkumismenetlust või selle ajal hakkas lennuettevõtja osutama regulaarlennuteenuseid kooskõlas avaliku teenindamise kohustusega või kui ta tõendab, et ta hakkab seda liiki kestlikke teenuseid osutama (55) (kuid ainuõigust või hüvitist nõudmata), tuleb pakkumismenetlus tühistada ja lennuliinile juurdepääs peaks jääma konkurentsile avatuks (56). Lennuettevõtja täpne tähtaeg tegevuse alustamiseks või tegevuse alustamise kavatsuse tõendamiseks ei tohiks olla varasem kui valituks osutunud lennuettevõtjaga lepingu sõlmimise kuupäev. Selle lepingu sõlmimine toob pooltele kaasa konkreetsed vastastikused kohustused, mis moodustavad määruse artikli 16 lõike 9 tähenduses juurdepääsupiirangu. Samas võib liikmesriik selle tähtaja veelgi edasi lükata, näiteks kuni pakkumismenetluse käigus valitud lennuettevõtja tegevuse alustamiseni. |
| --- | --- |

73.

Kui enne pakkumismenetlust või selle ajal hakkas lennuettevõtja osutama regulaarlennuteenuseid kooskõlas avaliku teenindamise kohustusega või kui ta tõendab, et ta hakkab seda liiki kestlikke teenuseid osutama (55) (kuid ainuõigust või hüvitist nõudmata), tuleb pakkumismenetlus tühistada ja lennuliinile juurdepääs peaks jääma konkurentsile avatuks (56). Lennuettevõtja täpne tähtaeg tegevuse alustamiseks või tegevuse alustamise kavatsuse tõendamiseks ei tohiks olla varasem kui valituks osutunud lennuettevõtjaga lepingu sõlmimise kuupäev. Selle lepingu sõlmimine toob pooltele kaasa konkreetsed vastastikused kohustused, mis moodustavad määruse artikli 16 lõike 9 tähenduses juurdepääsupiirangu. Samas võib liikmesriik selle tähtaja veelgi edasi lükata, näiteks kuni pakkumismenetluse käigus valitud lennuettevõtja tegevuse alustamiseni.

| 74. | Kui pakkumine hõlmab lennuliini, millele juurdepääs on vastavalt artikli 16 lõikele 9 juba piiratud ühe lennuettevõtjaga, avaldatakse teadaanne vastavalt määruse artikli 17 lõikele 4 kuus kuud enne uue lepinguperioodi algust. Selle etteteatamise peamine eesmärk on anda lennuliinil hüvitiseta tegutsemisest huvitatud lennuettevõtjatele eesõigus kooskõlas artikli 16 lõike 9 kriteeriumidega; see on uus piirang ühele lennuettevõtjale, kes on valitud kooskõlas määruse artikli 16 lõigetega 9–12 ja artikliga 17 (vrd eelmine punkt). |
| --- | --- |

74.

Kui pakkumine hõlmab lennuliini, millele juurdepääs on vastavalt artikli 16 lõikele 9 juba piiratud ühe lennuettevõtjaga, avaldatakse teadaanne vastavalt määruse artikli 17 lõikele 4 kuus kuud enne uue lepinguperioodi algust. Selle etteteatamise peamine eesmärk on anda lennuliinil hüvitiseta tegutsemisest huvitatud lennuettevõtjatele eesõigus kooskõlas artikli 16 lõike 9 kriteeriumidega; see on uus piirang ühele lennuettevõtjale, kes on valitud kooskõlas määruse artikli 16 lõigetega 9–12 ja artikliga 17 (vrd eelmine punkt).

6.2.   Pakkumuse esitamise kõlblikkus

| 75. | Kooskõlas määruse artikli 16 lõikega 9 võivad üksnes ELi lennuettevõtjad või ELi õiguse alusel nendega sarnased lennuettevõtjad saada ainuõiguse tegutseda avaliku teenindamise kohustuse alla kuuluval lennuliinil. Seega on kõnealune õigus lennuettevõtjatel, kellel on kehtiv lennutegevusluba, mille on välja andnud liikmesriigi või kolmanda riigi pädev asutus, mille suhtes kehtib määruses (EÜ) nr 1008/2008 kehtestatud kord (nt Norra, Island) (57). Edaspidi viidatakse sellistele lennuettevõtjatele lihtsuse huvides kui „lennuettevõtjatele“ või „ELi lennuettevõtjatele“. |
| --- | --- |

75.

Kooskõlas määruse artikli 16 lõikega 9 võivad üksnes ELi lennuettevõtjad või ELi õiguse alusel nendega sarnased lennuettevõtjad saada ainuõiguse tegutseda avaliku teenindamise kohustuse alla kuuluval lennuliinil. Seega on kõnealune õigus lennuettevõtjatel, kellel on kehtiv lennutegevusluba, mille on välja andnud liikmesriigi või kolmanda riigi pädev asutus, mille suhtes kehtib määruses (EÜ) nr 1008/2008 kehtestatud kord (nt Norra, Island) (57). Edaspidi viidatakse sellistele lennuettevõtjatele lihtsuse huvides kui „lennuettevõtjatele“ või „ELi lennuettevõtjatele“.

| 76. | Määrusega ei takistata lennuettevõtjate rühmal esitamast ühist pakkumust, aga oma pakkumusse peab ELi lennuettevõtja märkima lennuettevõtja(te) (konsortsiumi), mis hakkaks avaliku teenindamise kohustuse teenuseid osutama kooskõlas pakkumistingimustes kindlaks määratud tingimustega, nii et riigi ametiasutused saavad kontrollida, kas kõik asjaomased lennuettevõtjad täidavad ametlikke nõudeid. Ehkki alltöövõtt ei ole määruse kohaselt keelatud, võib põhimõtteliselt liikmesriik otsustada määrata kindlaks, kas ta lubab alltöövõttu või mitte ning missugustel tingimustel, juhul kui määrust ja ELi õigust on üldiselt järgitud. Igal juhul peab alltöövõtja olema samuti ELi lennuettevõtja. |
| --- | --- |

76.

Määrusega ei takistata lennuettevõtjate rühmal esitamast ühist pakkumust, aga oma pakkumusse peab ELi lennuettevõtja märkima lennuettevõtja(te) (konsortsiumi), mis hakkaks avaliku teenindamise kohustuse teenuseid osutama kooskõlas pakkumistingimustes kindlaks määratud tingimustega, nii et riigi ametiasutused saavad kontrollida, kas kõik asjaomased lennuettevõtjad täidavad ametlikke nõudeid. Ehkki alltöövõtt ei ole määruse kohaselt keelatud, võib põhimõtteliselt liikmesriik otsustada määrata kindlaks, kas ta lubab alltöövõttu või mitte ning missugustel tingimustel, juhul kui määrust ja ELi õigust on üldiselt järgitud. Igal juhul peab alltöövõtja olema samuti ELi lennuettevõtja.

| 77. | Asjaomast avaliku teenindamise kohustust võib kasutada juhul, kui lennutegevusluba ja lennuettevõtja sertifikaat on selle avaliku teenindamise kohustuse nõuetega kooskõlas. Eelkõige ei saa nn B-loaga lennuettevõtja, kellele on osutatud määruse artikli 5 lõikes 3, käitada muud õhusõidukit kui selle loaga (ning talle antud lennuettevõtja sertifikaadiga) hõlmatud liiki õhusõidukit. Neid nõudeid kohaldatakse avaliku teenindamise kohustuse alla kuuluvaid teenuseid osutava(te) lennuettevõtja(te) suhtes |
| --- | --- |

77.

Asjaomast avaliku teenindamise kohustust võib kasutada juhul, kui lennutegevusluba ja lennuettevõtja sertifikaat on selle avaliku teenindamise kohustuse nõuetega kooskõlas. Eelkõige ei saa nn B-loaga lennuettevõtja, kellele on osutatud määruse artikli 5 lõikes 3, käitada muud õhusõidukit kui selle loaga (ning talle antud lennuettevõtja sertifikaadiga) hõlmatud liiki õhusõidukit. Neid nõudeid kohaldatakse avaliku teenindamise kohustuse alla kuuluvaid teenuseid osutava(te) lennuettevõtja(te) suhtes

6.3.   Valikukriteeriumid

| 78. | Valik pakkumiste seast tehakse võimalikult kiiresti, võttes arvesse teeninduse piisavust, sealhulgas tarbijatele pakutavaid hindu ja tingimusi ning asjaomase liikmesriigi/asjaomaste liikmesriikide nõutava võimaliku hüvitise suurust (58). Liikmesriigid võivad põhimõtteliselt vabalt kindlaks määrata valiku tegemisel (lepingu sõlmimisel) kasutatud kriteeriumide osakaalu, määrates näiteks hüvitise taseme osakaaluks 70 % ja kvaliteedi osakaaluks 30 % (59). Komisjoni arvates ei keela tavaliselt miski neil kehtestada kogu makstava hüvitise summa ülempiiri. Samas on eriti oluline, et kõik need kriteeriumid määratakse pakkumisdokumentides eelnevalt kindlaks selgelt, objektiivselt ja läbipaistvalt. |
| --- | --- |

78.

Valik pakkumiste seast tehakse võimalikult kiiresti, võttes arvesse teeninduse piisavust, sealhulgas tarbijatele pakutavaid hindu ja tingimusi ning asjaomase liikmesriigi/asjaomaste liikmesriikide nõutava võimaliku hüvitise suurust (58). Liikmesriigid võivad põhimõtteliselt vabalt kindlaks määrata valiku tegemisel (lepingu sõlmimisel) kasutatud kriteeriumide osakaalu, määrates näiteks hüvitise taseme osakaaluks 70 % ja kvaliteedi osakaaluks 30 % (59). Komisjoni arvates ei keela tavaliselt miski neil kehtestada kogu makstava hüvitise summa ülempiiri. Samas on eriti oluline, et kõik need kriteeriumid määratakse pakkumisdokumentides eelnevalt kindlaks selgelt, objektiivselt ja läbipaistvalt.

6.4.   Lennuliinil tegutsemiseks ainuõiguse andmise tagajärjed

| 79. | Ainuõiguse kehtivuse ajal ei saa asjaomasel lennuliinil tegutseda ükski muu lennuettevõtja kui pakkumismenetluse teel valitud lennuettevõtja. Lennuliinil tegutsemise ainuõigust ei või anda kauemaks kui neli aastat; samas võib kõnealuse ajavahemiku pikkuseks olla kuni viis aastat, kui avaliku teenindamise kohustus on kehtestatud lennuliinile, mis lendab äärepoolseimat piirkonda teenindavasse lennujaama, nagu praegu on osutatud ELi toimimise lepingu artiklis 349 ja artikli 355 lõikes 1 (60). Kui esialgne leping sõlmitakse lühemaks ajaks kui määruses (EÜ) nr 1008/2008 kehtestatud maksimumperiood (st neli või viis aastat), (61) võib lepingut pikendada kuni kohaldatava maksimumini, tingimusel et seda võimalust on pakkumisdokumentides ja lepingus selgelt ja läbipaistvalt nimetatud. Kui leping sõlmitakse kohe alguses maksimumperioodiks, tuleb korraldada uus pakkumismenetlus, kui liikmesriik leiab, et seda õigustavad tingimused veel kehtivad, sest kooskõlas määruse artikli 16 lõikega 9 on vaja olukord üle vaadata. Kui pakkumine hõlmab lennuliini, millele juurdepääs on vastavalt määruse artikli 16 lõikele 9 juba piiratud ühe lennuettevõtjaga, avaldatakse pakkumiskutse kooskõlas määruse artikli 17 lõikega 4 vähemalt kuus kuud enne uue kontsessiooni algust, et hinnata piiratud juurdepääsu jätkuvat vajalikkust. Nimetatud maksimumperioodide pikendamine ei ole võimalik, sest tuleb teha korraline läbivaatamine ning see sulgeks turu uutele sisenejatele ülemääraselt pikaks ajaks. |
| --- | --- |

79.

Ainuõiguse kehtivuse ajal ei saa asjaomasel lennuliinil tegutseda ükski muu lennuettevõtja kui pakkumismenetluse teel valitud lennuettevõtja. Lennuliinil tegutsemise ainuõigust ei või anda kauemaks kui neli aastat; samas võib kõnealuse ajavahemiku pikkuseks olla kuni viis aastat, kui avaliku teenindamise kohustus on kehtestatud lennuliinile, mis lendab äärepoolseimat piirkonda teenindavasse lennujaama, nagu praegu on osutatud ELi toimimise lepingu artiklis 349 ja artikli 355 lõikes 1 (60). Kui esialgne leping sõlmitakse lühemaks ajaks kui määruses (EÜ) nr 1008/2008 kehtestatud maksimumperiood (st neli või viis aastat), (61) võib lepingut pikendada kuni kohaldatava maksimumini, tingimusel et seda võimalust on pakkumisdokumentides ja lepingus selgelt ja läbipaistvalt nimetatud. Kui leping sõlmitakse kohe alguses maksimumperioodiks, tuleb korraldada uus pakkumismenetlus, kui liikmesriik leiab, et seda õigustavad tingimused veel kehtivad, sest kooskõlas määruse artikli 16 lõikega 9 on vaja olukord üle vaadata. Kui pakkumine hõlmab lennuliini, millele juurdepääs on vastavalt määruse artikli 16 lõikele 9 juba piiratud ühe lennuettevõtjaga, avaldatakse pakkumiskutse kooskõlas määruse artikli 17 lõikega 4 vähemalt kuus kuud enne uue kontsessiooni algust, et hinnata piiratud juurdepääsu jätkuvat vajalikkust. Nimetatud maksimumperioodide pikendamine ei ole võimalik, sest tuleb teha korraline läbivaatamine ning see sulgeks turu uutele sisenejatele ülemääraselt pikaks ajaks.

| 80. | Proportsionaalsuse nõue tähendab seda, et ainuõiguse puhul tuleks piirduda avaliku teenindamise kohustustega alla kuuluvate teenustega. Näiteks kui avaliku teenindamise kohustus on seotud üksnes talvehooajaga, peaks juurdepääs lennuliinile olema suvehooajal vaba. Avaliku teenindamise kohustuses ja pakkumuse esitamise ettepanekus tuleks selgelt märkida, milliste ajavahemike ja teenuste suhtes neid kohaldatakse. See teave on tõepoolest väga oluline, et lennuettevõtjad vastaksid pakkumiskutsele, sest ainuõiguse ulatusel on tavaliselt märkimisväärne mõju nende pakutavate teenuste tingimustele. |
| --- | --- |

80.

Proportsionaalsuse nõue tähendab seda, et ainuõiguse puhul tuleks piirduda avaliku teenindamise kohustustega alla kuuluvate teenustega. Näiteks kui avaliku teenindamise kohustus on seotud üksnes talvehooajaga, peaks juurdepääs lennuliinile olema suvehooajal vaba. Avaliku teenindamise kohustuses ja pakkumuse esitamise ettepanekus tuleks selgelt märkida, milliste ajavahemike ja teenuste suhtes neid kohaldatakse. See teave on tõepoolest väga oluline, et lennuettevõtjad vastaksid pakkumiskutsele, sest ainuõiguse ulatusel on tavaliselt märkimisväärne mõju nende pakutavate teenuste tingimustele.

| 81. | Ühe lennuettevõtjaga piirdumine ei tohiks takistada seda lennuettevõtjat sõlmimast koodijagamiskokkuleppeid teiste lennuettevõtjatega, järgides vastavuse ja konkurentsieeskirju. Nagu eespool märgitud, (62) laieneb määruse artikli 15 lõikes 4 sätestatud luba tegutseda koodijagamiskokkulepete alusel ka avaliku teenindamise kohustuse alla kuuluvatele lennuliinidele ning määrus ei sisalda ka erandit, kui juurdepääs sellele lennuliinile on piiratud määruse artikli 16 lõigete 9 jj alusel. |
| --- | --- |

81.

Ühe lennuettevõtjaga piirdumine ei tohiks takistada seda lennuettevõtjat sõlmimast koodijagamiskokkuleppeid teiste lennuettevõtjatega, järgides vastavuse ja konkurentsieeskirju. Nagu eespool märgitud, (62) laieneb määruse artikli 15 lõikes 4 sätestatud luba tegutseda koodijagamiskokkulepete alusel ka avaliku teenindamise kohustuse alla kuuluvatele lennuliinidele ning määrus ei sisalda ka erandit, kui juurdepääs sellele lennuliinile on piiratud määruse artikli 16 lõigete 9 jj alusel.

| 82. | Kui pakkumisdokumentides ei ole teisiti märgitud, ei takista miski selles määruses ELi lennuettevõtjat kasutamast ainuõigust sõlmida kas mõne või kõikide lennuteenuste jaoks teise ELi lennuettevõtjaga alltöövõtuleping. Ent lepingu täitmise kohustus jääb pakkumismenetluse teel valitud lennuettevõtjale. |
| --- | --- |

82.

Kui pakkumisdokumentides ei ole teisiti märgitud, ei takista miski selles määruses ELi lennuettevõtjat kasutamast ainuõigust sõlmida kas mõne või kõikide lennuteenuste jaoks teise ELi lennuettevõtjaga alltöövõtuleping. Ent lepingu täitmise kohustus jääb pakkumismenetluse teel valitud lennuettevõtjale.

| 83. | Artikli 16 lõige 9 on erand sama artikli lõikes 8 sätestatud põhimõttele, et lennuettevõtja võib igal ajal hakata osutama avaliku teenindamise kohustuses kindlaks määratud teenuseid. Kui ainuõigus on antud lõplikult ühele lennuettevõtjale kooskõlas riigi õigusnormidega ja pakkumistingimustega, siis seda põhimõtet rohkem ei kohaldata. |
| --- | --- |

83.

Artikli 16 lõige 9 on erand sama artikli lõikes 8 sätestatud põhimõttele, et lennuettevõtja võib igal ajal hakata osutama avaliku teenindamise kohustuses kindlaks määratud teenuseid. Kui ainuõigus on antud lõplikult ühele lennuettevõtjale kooskõlas riigi õigusnormidega ja pakkumistingimustega, siis seda põhimõtet rohkem ei kohaldata.

6.5.   Avaliku teenindamise kohustuste ja ainuõiguse uuesti läbivaatamine iga kontsessiooniperioodi lõpus

| 84. | Nagu eespool kirjeldatud, peaks liikmesriigid korrapäraselt hindama avaliku teenindamise kohustuse vajalikkust ja piisavust. Eelkõige vaadatakse piiratud (ainuõiguslike) avaliku teenindamise kohustuste korral olukord kontsessiooniperioodi lõpus läbi (63) ning enne uue kontsessiooni algust hinnatakse jätkuvat vajadust piiratud juurdepääsu järele (64). Üldiselt on eesmärk hinnata kuue kuu jooksul enne uue kontsessiooni algust, kas asjaolud, mille alusel eelmine pakkumus esitati, on muutunud. Hindamisel võetakse tavapäraselt arvesse viimase kontsessiooniperioodi kogemusi, eriti seoses täheldatud nõudlusega, ning seda, kas lennuteenuseid saaks piisavalt osutada ilma ainuõiguseta ja/või muutunud või vähem piirava avaliku teenindamise kohustusega või isegi ilma selleta. |
| --- | --- |

84.

Nagu eespool kirjeldatud, peaks liikmesriigid korrapäraselt hindama avaliku teenindamise kohustuse vajalikkust ja piisavust. Eelkõige vaadatakse piiratud (ainuõiguslike) avaliku teenindamise kohustuste korral olukord kontsessiooniperioodi lõpus läbi (63) ning enne uue kontsessiooni algust hinnatakse jätkuvat vajadust piiratud juurdepääsu järele (64). Üldiselt on eesmärk hinnata kuue kuu jooksul enne uue kontsessiooni algust, kas asjaolud, mille alusel eelmine pakkumus esitati, on muutunud. Hindamisel võetakse tavapäraselt arvesse viimase kontsessiooniperioodi kogemusi, eriti seoses täheldatud nõudlusega, ning seda, kas lennuteenuseid saaks piisavalt osutada ilma ainuõiguseta ja/või muutunud või vähem piirava avaliku teenindamise kohustusega või isegi ilma selleta.

| 85. | Kuuekuuline periood ei ole maksimumaeg, mille jooksul komisjon lubab kavandatava avaliku teenindamise kohustuse ellu viia. Määrusega ei ole sellist lubamist ette nähtud ning sellel perioodil on muu eesmärk. Seda on eelkõige vaja, et võimaldada teistel lennuettevõtjatel esitada ettepanekuid avaliku teenindamise kohustuse lennuliinil tegutsemiseks ilma ainuõiguse või hüvitiseta, millisel juhul see võib tõendada, et enam ei esine vajadust piiratud juurdepääsu järele. Kui nii ei juhtu, võib see tähendada, et piiratud juurdepääsu on jätkuvalt vaja. Igal juhul peavad liikmesriigid kõigepealt hindama piiratud juurdepääsu vajadust, tuginedes komisjoni poolt kooskõlas ELi õigusega läbi viidud läbivaatamisele. |
| --- | --- |

85.

Kuuekuuline periood ei ole maksimumaeg, mille jooksul komisjon lubab kavandatava avaliku teenindamise kohustuse ellu viia. Määrusega ei ole sellist lubamist ette nähtud ning sellel perioodil on muu eesmärk. Seda on eelkõige vaja, et võimaldada teistel lennuettevõtjatel esitada ettepanekuid avaliku teenindamise kohustuse lennuliinil tegutsemiseks ilma ainuõiguse või hüvitiseta, millisel juhul see võib tõendada, et enam ei esine vajadust piiratud juurdepääsu järele. Kui nii ei juhtu, võib see tähendada, et piiratud juurdepääsu on jätkuvalt vaja. Igal juhul peavad liikmesriigid kõigepealt hindama piiratud juurdepääsu vajadust, tuginedes komisjoni poolt kooskõlas ELi õigusega läbi viidud läbivaatamisele.

6.6.   Erijuhtum: pakkumismenetluse objektiks olevate lennuliinide rühmitamine

| 86. | Põhimõtteliselt peaksid liikmesriigid avalikud pakkumismenetlused läbi viima iga lennuliini kohta. Samas võimaldab määrus liikmesriikidel algatada avalik pakkumismenetlus avaliku teenindamise kohustuse alla kuuluvate lennuliinide rühma suhtes, kuid üksnes juhul, kui see on funktsionaalse tõhususe tõttu põhjendatud (65). Praktikas tähendab see, et ühele lennuettevõtjale antakse ainuõigus mitme avaliku teenindamise kohustuse lennuliini käitamiseks. |
| --- | --- |

86.

Põhimõtteliselt peaksid liikmesriigid avalikud pakkumismenetlused läbi viima iga lennuliini kohta. Samas võimaldab määrus liikmesriikidel algatada avalik pakkumismenetlus avaliku teenindamise kohustuse alla kuuluvate lennuliinide rühma suhtes, kuid üksnes juhul, kui see on funktsionaalse tõhususe tõttu põhjendatud (65). Praktikas tähendab see, et ühele lennuettevõtjale antakse ainuõigus mitme avaliku teenindamise kohustuse lennuliini käitamiseks.

| 87. | Selline lennuliinide rühmitamine võib olla põhjendatud eelkõige juhul, kui mitme vähese lendude arvuga lennuliini teenindamine tekitab olulisi tegevusraskusi (nt lennuliinid eraldatud saarestikesse või kaugetesse ja hõreda asutustega piirkondadesse või nende vahel). |
| --- | --- |

87.

Selline lennuliinide rühmitamine võib olla põhjendatud eelkõige juhul, kui mitme vähese lendude arvuga lennuliini teenindamine tekitab olulisi tegevusraskusi (nt lennuliinid eraldatud saarestikesse või kaugetesse ja hõreda asutustega piirkondadesse või nende vahel).

| 88. | Rühmitamise põhjused peavad olema seotud ettevõtja tegevusega (nt vajadus tegevuskoha järele kauges piirkonnas). Rühmitamise põhieesmärk ei ole vähendada eelarvemõju liikmesriigile. Selles mõttes ei ole kasumlike ja mittekasumlike lennuliinide rühmitamine tegevusega seotud asjaolude puudumise korral võimalik. |
| --- | --- |

88.

Rühmitamise põhjused peavad olema seotud ettevõtja tegevusega (nt vajadus tegevuskoha järele kauges piirkonnas). Rühmitamise põhieesmärk ei ole vähendada eelarvemõju liikmesriigile. Selles mõttes ei ole kasumlike ja mittekasumlike lennuliinide rühmitamine tegevusega seotud asjaolude puudumise korral võimalik.

| 89. | Lennuliinide rühmitamist, mida siin on kirjeldatud seoses pakkumismenetlusega ei tohiks segi ajada liinide liitmisega avaliku teenindamise kohustuste kehtestamisel. Nagu on selgitatud punktis 28, ei või juurdepääsu ühele kindlale lennuliinile panna sõltuma teistel lennuliinidel tegutsemisest. Samamoodi võib olla, et teatavad lennuliinid ei ole kõlblikud pakkumismenetluse puhul rühmitamiseks ning sel juhul võib need sellegipoolest hõlmata ühiselt ühe pakkumiskutsega, kui see on haldusliku tõhususe huvides põhjendatud (66). |
| --- | --- |

89.

Lennuliinide rühmitamist, mida siin on kirjeldatud seoses pakkumismenetlusega ei tohiks segi ajada liinide liitmisega avaliku teenindamise kohustuste kehtestamisel. Nagu on selgitatud punktis 28, ei või juurdepääsu ühele kindlale lennuliinile panna sõltuma teistel lennuliinidel tegutsemisest. Samamoodi võib olla, et teatavad lennuliinid ei ole kõlblikud pakkumismenetluse puhul rühmitamiseks ning sel juhul võib need sellegipoolest hõlmata ühiselt ühe pakkumiskutsega, kui see on haldusliku tõhususe huvides põhjendatud (66).

7.   AVALIKU PAKKUMISMENETLUSE PUHUL JÄRGITAVAD MENETLUSED

| 90. | Seoses artikli 17 lõikes 4 osutatud avaldamisele eelneva etapiga (67) on määruses sätestatud, et asjaomane liikmesriik edastab komisjonile pakkumiskutse täieliku teksti, välja arvatud juhul, kui ta on kooskõlas artikli 16 lõikega 5 teatanud avaliku teenindamise kohustusest, avaldades teadaande oma ametlikus väljaandes. Sellisel juhul avaldatakse ka pakkumiskutse liikmesriigi ametlikus teatajas (68). Tõhusa ja kiire käsitlemise huvides peaks liikmesriik edastama (mis tahes ELi ametlikus keeles) komisjonile (e-posti teel eespool nimetatud spetsiaalsele e-posti aadressile) (69) teadaande, mis käsitleb pakkumiskutset (elektrooniliselt, tuginedes ühele tavapärastest töötlemissüsteemidest), et avaldada see kõikides ELi keeltes Euroopa Liidu Teatajas. Selle teadaande kavand peaks sisaldama määruse artikli 17 lõikes 5 loetletud teavet. Komisjon on koostanud näidisvormid, mis on kättesaadavad CIRCABCi veebilehel ja taotluse korral komisjonilt. Liikmesriike julgustatakse ka edastama kavandatava lepingu tingimused ning mis tahes muu dokumendi, mis on seotud määruse (EÜ) nr 1008/2008 artikli 17 lõikes 3 nimetatud punktidega. |
| --- | --- |

90.

Seoses artikli 17 lõikes 4 osutatud avaldamisele eelneva etapiga (67) on määruses sätestatud, et asjaomane liikmesriik edastab komisjonile pakkumiskutse täieliku teksti, välja arvatud juhul, kui ta on kooskõlas artikli 16 lõikega 5 teatanud avaliku teenindamise kohustusest, avaldades teadaande oma ametlikus väljaandes. Sellisel juhul avaldatakse ka pakkumiskutse liikmesriigi ametlikus teatajas (68). Tõhusa ja kiire käsitlemise huvides peaks liikmesriik edastama (mis tahes ELi ametlikus keeles) komisjonile (e-posti teel eespool nimetatud spetsiaalsele e-posti aadressile) (69) teadaande, mis käsitleb pakkumiskutset (elektrooniliselt, tuginedes ühele tavapärastest töötlemissüsteemidest), et avaldada see kõikides ELi keeltes Euroopa Liidu Teatajas. Selle teadaande kavand peaks sisaldama määruse artikli 17 lõikes 5 loetletud teavet. Komisjon on koostanud näidisvormid, mis on kättesaadavad CIRCABCi veebilehel ja taotluse korral komisjonilt. Liikmesriike julgustatakse ka edastama kavandatava lepingu tingimused ning mis tahes muu dokumendi, mis on seotud määruse (EÜ) nr 1008/2008 artikli 17 lõikes 3 nimetatud punktidega.

| 91. | Määruse (EÜ) nr 1008/2008 artikli 17 lõike 6 kohaselt edastab asjaomane liikmesriik/edastavad asjaomased liikmesriigid viivitamata ja tasuta asjakohase teabe ning dokumendid, mida taotleb avalikust pakkumisest huvitatud osaline. Ehkki ei kehti kohustust esitada huvitatud isikutele pakkumisdokumendid muus keeles kui asjaomase liikmesriigi keel, võib see rohkem võimalikke pakkujaid ligi meelitada. |
| --- | --- |

91.

Määruse (EÜ) nr 1008/2008 artikli 17 lõike 6 kohaselt edastab asjaomane liikmesriik/edastavad asjaomased liikmesriigid viivitamata ja tasuta asjakohase teabe ning dokumendid, mida taotleb avalikust pakkumisest huvitatud osaline. Ehkki ei kehti kohustust esitada huvitatud isikutele pakkumisdokumendid muus keeles kui asjaomase liikmesriigi keel, võib see rohkem võimalikke pakkujaid ligi meelitada.

| 92. | Pakkumiskutse ja sellele järgnev leping peaksid hõlmama vähemalt määruse artikli 17 lõikes 3 nimetatud punkte. Nende dokumentide täpse vormi ja sisu otsustavad liikmesriikide pädevad asutused ning komisjonil ei ole nende jaoks näidisvorme. |
| --- | --- |

92.

Pakkumiskutse ja sellele järgnev leping peaksid hõlmama vähemalt määruse artikli 17 lõikes 3 nimetatud punkte. Nende dokumentide täpse vormi ja sisu otsustavad liikmesriikide pädevad asutused ning komisjonil ei ole nende jaoks näidisvorme.

| 93. | Haldusliku tõhususe kaalutlustel võib liikmesriik erinevate lennuliinide teenindamiseks välja kuulutada üksikud pakkumismenetlused (70). See võib kaasa tuua olukorra, kus asjaomastel eri lennuliinidel tegutseb mitu lennuettevõtjat, sest see ei tähenda, et pakkumisi võib teha üksnes kõikide asjaomaste lennuliinide kohta. |
| --- | --- |

93.

Haldusliku tõhususe kaalutlustel võib liikmesriik erinevate lennuliinide teenindamiseks välja kuulutada üksikud pakkumismenetlused (70). See võib kaasa tuua olukorra, kus asjaomastel eri lennuliinidel tegutseb mitu lennuettevõtjat, sest see ei tähenda, et pakkumisi võib teha üksnes kõikide asjaomaste lennuliinide kohta.

| 94. | Pakkumiste esitamise tähtaeg ei või olla lühem kui kaks kuud alates teadaande avaldamise kuupäevast (71). Ainuõiguse perioodi alguskuupäev peab olema pakkumiskutses märgitud. See kuupäev on tavaliselt sama, mis valitud lennuettevõtjaga sõlmitud lepingu alguskuupäev, aga leping võib alata ka hiljem. Leping ja sellekohane tegevus ei või seega alata enne pakkumiskutses märgitud ainuõiguse kehtivuse alguskuupäeva. |
| --- | --- |

94.

Pakkumiste esitamise tähtaeg ei või olla lühem kui kaks kuud alates teadaande avaldamise kuupäevast (71). Ainuõiguse perioodi alguskuupäev peab olema pakkumiskutses märgitud. See kuupäev on tavaliselt sama, mis valitud lennuettevõtjaga sõlmitud lepingu alguskuupäev, aga leping võib alata ka hiljem. Leping ja sellekohane tegevus ei või seega alata enne pakkumiskutses märgitud ainuõiguse kehtivuse alguskuupäeva.

| 95. | Kui pakkumine hõlmab lennuliini, millele juurdepääs on juba piiratud ühe lennuettevõtjaga, avaldatakse pakkumiskutse kooskõlas määruse artikli 17 lõikega 4 vähemalt kuus kuud enne uue kontsessiooni algust. Nagu sellest sättest ilmneb, on miinimumperioodi eesmärk tagada, et piiratud juurdepääsu jätkuvat vajadust hinnatakse nõuetekohaselt (72). Samuti on võimalik avaldada teadaanne, milles teatatakse lennuliini taasavamisest, kui leping ainuõigusliku vedajaga lõpeb ja lennuliin muutub jälle avatud avaliku teenindamise kohustuse all olevaks lennuliiniks. Samas võimaldab uus pakkumiskutse kooskõlas määrusega ka lennuettevõtjatel saada teavet ja teatada oma soovist tegutseda ilma ainuõiguseta ja hüvitiseta. |
| --- | --- |

95.

Kui pakkumine hõlmab lennuliini, millele juurdepääs on juba piiratud ühe lennuettevõtjaga, avaldatakse pakkumiskutse kooskõlas määruse artikli 17 lõikega 4 vähemalt kuus kuud enne uue kontsessiooni algust. Nagu sellest sättest ilmneb, on miinimumperioodi eesmärk tagada, et piiratud juurdepääsu jätkuvat vajadust hinnatakse nõuetekohaselt (72). Samuti on võimalik avaldada teadaanne, milles teatatakse lennuliini taasavamisest, kui leping ainuõigusliku vedajaga lõpeb ja lennuliin muutub jälle avatud avaliku teenindamise kohustuse all olevaks lennuliiniks. Samas võimaldab uus pakkumiskutse kooskõlas määrusega ka lennuettevõtjatel saada teavet ja teatada oma soovist tegutseda ilma ainuõiguseta ja hüvitiseta.

| 96. | Liikmesriik peab teavitama komisjoni viivitamata avaliku pakkumise tulemustest (73). Praegu puudub selleks eraldi näidisvorm. Komisjon võib lasta liikmesriigil esitada ühe kuu jooksul kõik asjakohased dokumendid, milles käsitletakse lennuettevõtja valimist avaliku teenindamise kohustuse täitmiseks (74). |
| --- | --- |

96.

Liikmesriik peab teavitama komisjoni viivitamata avaliku pakkumise tulemustest (73). Praegu puudub selleks eraldi näidisvorm. Komisjon võib lasta liikmesriigil esitada ühe kuu jooksul kõik asjakohased dokumendid, milles käsitletakse lennuettevõtja valimist avaliku teenindamise kohustuse täitmiseks (74).

8.   HÜVITIS JA SEOS RIIGIABI EESKIRJADEGA

8.1.   Hüvitise võimalus ja summa

| 97. | Pakkumismenetluse eesmärk on anda avaliku teenindamise kohustuse lennuliinil tegutsemise ainuõigus ühele lennuettevõtjale. Määruse artikli 17 lõike 8 kohaselt võib asjaomane liikmesriik hüvitada pakkumismenetluse alusel valitud lennuettevõtjale avaliku teenindamise kohustuse tõttu nõutavate standardite täitmise kulud. Isegi kui lennuettevõtja pakub, et ta tegutseb lennuliinil ilma hüvitiseta, võib ainuõiguse anda üksnes avaliku pakkumise teel (75). |
| --- | --- |

97.

Pakkumismenetluse eesmärk on anda avaliku teenindamise kohustuse lennuliinil tegutsemise ainuõigus ühele lennuettevõtjale. Määruse artikli 17 lõike 8 kohaselt võib asjaomane liikmesriik hüvitada pakkumismenetluse alusel valitud lennuettevõtjale avaliku teenindamise kohustuse tõttu nõutavate standardite täitmise kulud. Isegi kui lennuettevõtja pakub, et ta tegutseb lennuliinil ilma hüvitiseta, võib ainuõiguse anda üksnes avaliku pakkumise teel (75).

| 98. | Kulude hüvitamisel ei tohi ületada summat, mis on nõutav, et katta iga avaliku teenindamise kohustuse täitmisega seotud netokulud, võttes arvesse sellega kaasnevaid ja lennuettevõtjale jäävaid tulusid ning mõistlikku kasu (76). Terminit „mõistlik kasu“ ei ole määruses (EÜ) nr 1008/2008 määratletud. Üldist majandushuvi pakkuvate teenuste puhul on see termin määratletud komisjoni otsuse 2012/21/EL (77) (edaspidi „üldist majandushuvi pakkuvate teenuste otsus“) artikli 5 lõikes 5 kui kapitali tasuvuse määr, mida vajab keskmine ettevõtja, kaaludes riski taset, arvestades, kas pakkuda kogu ülesande andmise akti kehtivuse ajal üldist majandushuvi pakkuvat teenust või mitte. Selle otsuse artikli 5 lõikes 7 on sätestatud: „Kui üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamine ei ole seotud märkimisväärse äri- või lepinguriskiga, eelkõige kui üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamisel tekkivad netokulud hüvitatakse tagantjärele täielikult, ei või mõistlik kasum ületada asjaomast vahetustehingute intressimäära pluss 100 baaspunktist preemiat.“ (78). Tundub mõistlik kohaldada neid põhimõtteid analoogia alusel määruse kohase lennutranspordi avaliku teenindamise kohustuste raames. Kui kasum ületab mõistliku taseme, võib hüvitis tekitada küsimusi ka seoses riigiabi õigusele vastavusega. |
| --- | --- |

98.

Kulude hüvitamisel ei tohi ületada summat, mis on nõutav, et katta iga avaliku teenindamise kohustuse täitmisega seotud netokulud, võttes arvesse sellega kaasnevaid ja lennuettevõtjale jäävaid tulusid ning mõistlikku kasu (76). Terminit „mõistlik kasu“ ei ole määruses (EÜ) nr 1008/2008 määratletud. Üldist majandushuvi pakkuvate teenuste puhul on see termin määratletud komisjoni otsuse 2012/21/EL (77) (edaspidi „üldist majandushuvi pakkuvate teenuste otsus“) artikli 5 lõikes 5 kui kapitali tasuvuse määr, mida vajab keskmine ettevõtja, kaaludes riski taset, arvestades, kas pakkuda kogu ülesande andmise akti kehtivuse ajal üldist majandushuvi pakkuvat teenust või mitte. Selle otsuse artikli 5 lõikes 7 on sätestatud: „Kui üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamine ei ole seotud märkimisväärse äri- või lepinguriskiga, eelkõige kui üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamisel tekkivad netokulud hüvitatakse tagantjärele täielikult, ei või mõistlik kasum ületada asjaomast vahetustehingute intressimäära pluss 100 baaspunktist preemiat.“ (78). Tundub mõistlik kohaldada neid põhimõtteid analoogia alusel määruse kohase lennutranspordi avaliku teenindamise kohustuste raames. Kui kasum ületab mõistliku taseme, võib hüvitis tekitada küsimusi ka seoses riigiabi õigusele vastavusega.

| 99. | Lennuettevõtjale makstava hüvitise summa tuleks arvutada kehtivate tegelike kulude ja tulude põhjal, mis tulenevad lennuettevõtja andmetel lennuliinil tegutsemisest. Selleks et need oleksid läbipaistvad ja kontrollitavad, peab lennuettevõtjal olema piisavalt üksikasjalik raamatupidamissüsteem, et võimaldada sellele asjaomasele avaliku teenindamise kohustuse lennuliinile vastavate kulude ja tulude arvutamist. Igal juhul piirdub hüvitis lennuettevõtja pakkumises näidatud summaga. |
| --- | --- |

99.

Lennuettevõtjale makstava hüvitise summa tuleks arvutada kehtivate tegelike kulude ja tulude põhjal, mis tulenevad lennuettevõtja andmetel lennuliinil tegutsemisest. Selleks et need oleksid läbipaistvad ja kontrollitavad, peab lennuettevõtjal olema piisavalt üksikasjalik raamatupidamissüsteem, et võimaldada sellele asjaomasele avaliku teenindamise kohustuse lennuliinile vastavate kulude ja tulude arvutamist. Igal juhul piirdub hüvitis lennuettevõtja pakkumises näidatud summaga.

8.2.   Seos riigiabi eeskirjadega

| 100. | Esiteks tuleb meelde tuletada, et riigiabi hinnatakse sõltumata määruse (EÜ) nr 1008/2008 sätete alusel antud hinnangust. Samas kui määruse (EÜ) nr 1008/2008 nõuded ei ole näiteks avaliku teenindamise kohustuse määratluse osas täidetud ning selle avaliku teenindamise kohustusega seotakse rahaline hüvitis, ei ole võimalik täita ka riigiabi eeskirju. Ehkki asjaomased komisjoni talitused teevad avaliku teenindamise kohustuste kavade hindamisel tihedat koostööd, on oluline rõhutada, et riigiabi teated, kui need on nõutavad, (79) esitatakse komisjonile edastatavatest avaliku teenindamise kohustuse kava teadetest eraldi; haldustasandil tegeleb avaliku teenindamise kohustuse teadetega liikuvuse ja transpordi peadirektoraat, samas kui vajalike riigiabiteadetega tegeleb komisjoni konkurentsi peadirektoraat. Järgida tuleb mõlemaid eeskirjade ja menetluste kogumeid ning mõlema alusel saab komisjonile kaebusi esitada. |
| --- | --- |

100.

Esiteks tuleb meelde tuletada, et riigiabi hinnatakse sõltumata määruse (EÜ) nr 1008/2008 sätete alusel antud hinnangust. Samas kui määruse (EÜ) nr 1008/2008 nõuded ei ole näiteks avaliku teenindamise kohustuse määratluse osas täidetud ning selle avaliku teenindamise kohustusega seotakse rahaline hüvitis, ei ole võimalik täita ka riigiabi eeskirju. Ehkki asjaomased komisjoni talitused teevad avaliku teenindamise kohustuste kavade hindamisel tihedat koostööd, on oluline rõhutada, et riigiabi teated, kui need on nõutavad, (79) esitatakse komisjonile edastatavatest avaliku teenindamise kohustuse kava teadetest eraldi; haldustasandil tegeleb avaliku teenindamise kohustuse teadetega liikuvuse ja transpordi peadirektoraat, samas kui vajalike riigiabiteadetega tegeleb komisjoni konkurentsi peadirektoraat. Järgida tuleb mõlemaid eeskirjade ja menetluste kogumeid ning mõlema alusel saab komisjonile kaebusi esitada.

8.2.1.   Riigi toetused avaliku teenindamise kohustuste kulude hüvitamiseks

| 101. | Määrust kohaldatakse ühtemoodi, olenemata sellest, kas hüvitist makstakse või mitte. Kui avaliku teenindamise kohustustega seotud kulud hüvitatakse, tuleb seda teha kooskõlas aluslepingus sätestatud riigiabieeskirjadega (ELi toimimise lepingu artiklid 107–109), lähtudes Euroopa Kohtu tõlgendusest, ning eeskirjadega, mis sisalduvad komisjoni õigusaktides riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamisel. Need komisjoni õigusaktid on järgmised:






  a) | teatis, (80) milles on selgitatud peamisi põhimõtteid, mille alusel kohaldatakse riigiabieeskirju avalike teenuste osutamise eest makstava hüvitise suhtes, ning tingimusi (nn Altmarki (81) kriteeriumid; vt järgmine punkt), mille alusel ei käsitleta avalike teenuste osutamise eest makstavat hüvitist riigiabina; |
| --- | --- | --- |

101.

Määrust kohaldatakse ühtemoodi, olenemata sellest, kas hüvitist makstakse või mitte. Kui avaliku teenindamise kohustustega seotud kulud hüvitatakse, tuleb seda teha kooskõlas aluslepingus sätestatud riigiabieeskirjadega (ELi toimimise lepingu artiklid 107–109), lähtudes Euroopa Kohtu tõlgendusest, ning eeskirjadega, mis sisalduvad komisjoni õigusaktides riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamisel. Need komisjoni õigusaktid on järgmised:

a)

teatis, (80) milles on selgitatud peamisi põhimõtteid, mille alusel kohaldatakse riigiabieeskirju avalike teenuste osutamise eest makstava hüvitise suhtes, ning tingimusi (nn Altmarki (81) kriteeriumid; vt järgmine punkt), mille alusel ei käsitleta avalike teenuste osutamise eest makstavat hüvitist riigiabina;

| b) | komisjoni määrus (EL) nr 360/2012 vähese tähtsusega abi kohta üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamiseks (edaspidi „määrus nr 360/2012“), (82) milles on sätestatud, et avalike teenuste eest makstav hüvitis summas, mis ei ületa mis tahes kolme majandusaasta pikkuse ajavahemiku jooksul 500 000 eurot, ei kujuta endast abi, eeldusel et kõnealuses määruses sätestatud tingimused on täidetud; |
| --- | --- |

b)

komisjoni määrus (EL) nr 360/2012 vähese tähtsusega abi kohta üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamiseks (edaspidi „määrus nr 360/2012“), (82) milles on sätestatud, et avalike teenuste eest makstav hüvitis summas, mis ei ületa mis tahes kolme majandusaasta pikkuse ajavahemiku jooksul 500 000 eurot, ei kujuta endast abi, eeldusel et kõnealuses määruses sätestatud tingimused on täidetud;

| c) | Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlev otsus, milles on sätestatud, millistel tingimustel loetakse avaliku teenuse osutamise eest riigiabina makstav hüvitis siseturuga kokkusobivaks ning vabastatakse teatamisnõudest. Selle otsuse kohaldamisala hõlmab avaliku teenindamise kohustusega seotud hüvitist, mida makstakse lennuettevõtjatele seoses saartele suunduvate lennuühendustega, mille keskmine reisijate arv aastas ei ületa 300 000 reisijat ja mis on kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1008/2008; |
| --- | --- |

c)

Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlev otsus, milles on sätestatud, millistel tingimustel loetakse avaliku teenuse osutamise eest riigiabina makstav hüvitis siseturuga kokkusobivaks ning vabastatakse teatamisnõudest. Selle otsuse kohaldamisala hõlmab avaliku teenindamise kohustusega seotud hüvitist, mida makstakse lennuettevõtjatele seoses saartele suunduvate lennuühendustega, mille keskmine reisijate arv aastas ei ületa 300 000 reisijat ja mis on kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1008/2008;

| d) | teatis, mis käsitleb raamistikku riigiabi jaoks, mida antakse avalike teenuste eest makstava hüvitisena (83) (edaspidi „üldist majandushuvi pakkuvate teenuste raamistik“), ja milles sätestatakse tingimused, mille alusel võib komisjon hüvitise, mille puhul kehtib teavitamisnõue, (84) tunnistada ELi toimimise lepingu artikli 106 lõikega 2 kooskõlas olevaks; |
| --- | --- |

d)

teatis, mis käsitleb raamistikku riigiabi jaoks, mida antakse avalike teenuste eest makstava hüvitisena (83) (edaspidi „üldist majandushuvi pakkuvate teenuste raamistik“), ja milles sätestatakse tingimused, mille alusel võib komisjon hüvitise, mille puhul kehtib teavitamisnõue, (84) tunnistada ELi toimimise lepingu artikli 106 lõikega 2 kooskõlas olevaks;

| e) | komisjoni juhend ELi riigiabi, riigihanke ja siseturu eeskirjade kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvate teenuste, eelkõige üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste suhtes, (85) milles antakse lisasuuniseid üldist majandushuvi pakkuvate teenuste eeskirjade kohaldamiseks. |
| --- | --- |

e)

komisjoni juhend ELi riigiabi, riigihanke ja siseturu eeskirjade kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvate teenuste, eelkõige üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste suhtes, (85) milles antakse lisasuuniseid üldist majandushuvi pakkuvate teenuste eeskirjade kohaldamiseks.

8.2.2.   Altmarki kriteeriumid

| 102. | Euroopa Kohus leidis oma otsuses kohtuasjas Altmark Trans GmbH ja Regierungspräsidium Magdeburg vs. Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH (Altmark), et avalike teenuste osutamiseks antavat hüvitist ei loeta riigiabiks ELi toimimise lepingu artikli 107 tähenduses, kui korraga on täidetud neli tingimust:






  1) | abi saav ettevõtja peab olema reaalselt vastutav avaliku teenindamise kohustuste täitmise eest ja need avaliku teenindamise kohustused peavad olema täpselt määratletud; |
| --- | --- | --- |

102.

Euroopa Kohus leidis oma otsuses kohtuasjas Altmark Trans GmbH ja Regierungspräsidium Magdeburg vs. Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH (Altmark), et avalike teenuste osutamiseks antavat hüvitist ei loeta riigiabiks ELi toimimise lepingu artikli 107 tähenduses, kui korraga on täidetud neli tingimust:

1)

abi saav ettevõtja peab olema reaalselt vastutav avaliku teenindamise kohustuste täitmise eest ja need avaliku teenindamise kohustused peavad olema täpselt määratletud;

| 2) | hüvitise arvutamise aluseks olevad parameetrid peavad olema eelnevalt objektiivselt ja läbipaistvalt kindlaks määratud; |
| --- | --- |

2)

hüvitise arvutamise aluseks olevad parameetrid peavad olema eelnevalt objektiivselt ja läbipaistvalt kindlaks määratud;

| 3) | hüvitis ei tohi olla suurem, kui on vajalik avaliku teenindamise kohustuste täitmisest tulenevate kulude täielikuks või osaliseks katmiseks, arvestades [...] seotud tulu ja mõistlikku kasumit; |
| --- | --- |

3)

hüvitis ei tohi olla suurem, kui on vajalik avaliku teenindamise kohustuste täitmisest tulenevate kulude täielikuks või osaliseks katmiseks, arvestades [...] seotud tulu ja mõistlikku kasumit;

| 4) | kui avaliku teenindamise kohustust täitvat ettevõtjat ei valitud avaliku pakkumismenetluse käigus, mis võimaldab välja valida kandidaadi, kes suudab üldsusele asjaomaseid teenuseid osutada kõige odavamalt, peab sobiva hüvitise tase olema kindlaks määratud selliste kulude analüüsi alusel, mida keskmise suurusega, hästi korraldatud juhtimisega ja avaliku teenusega seotud nõuete täitmiseks vajalike sobivate transpordivahenditega varustatud ettevõtja oleks nende kohustuste täitmiseks kandnud. |
| --- | --- |

4)

kui avaliku teenindamise kohustust täitvat ettevõtjat ei valitud avaliku pakkumismenetluse käigus, mis võimaldab välja valida kandidaadi, kes suudab üldsusele asjaomaseid teenuseid osutada kõige odavamalt, peab sobiva hüvitise tase olema kindlaks määratud selliste kulude analüüsi alusel, mida keskmise suurusega, hästi korraldatud juhtimisega ja avaliku teenusega seotud nõuete täitmiseks vajalike sobivate transpordivahenditega varustatud ettevõtja oleks nende kohustuste täitmiseks kandnud.

| 103. | Kui need neli kriteeriumit on täidetud, ei ole avaliku teenindamise kohustuste eest makstav hüvitis riigiabi ning sel juhul ei pea komisjonile saatma riigiabi teadet (ent nagu eespool märgitud, jäävad määruse (EÜ) nr 1008/2008 kohased teavitamis- ja avaldamisnõuded kehtima) (86). Eelkõige asjaomased riikide ametiasutused peavad hindama, kas need neli kriteeriumi on täidetud mis tahes hüvitise puhul, mida makstakse määruse (EÜ) nr 1008/2008 artikli 17 lõike 8 alusel. |
| --- | --- |

103.

Kui need neli kriteeriumit on täidetud, ei ole avaliku teenindamise kohustuste eest makstav hüvitis riigiabi ning sel juhul ei pea komisjonile saatma riigiabi teadet (ent nagu eespool märgitud, jäävad määruse (EÜ) nr 1008/2008 kohased teavitamis- ja avaldamisnõuded kehtima) (86). Eelkõige asjaomased riikide ametiasutused peavad hindama, kas need neli kriteeriumi on täidetud mis tahes hüvitise puhul, mida makstakse määruse (EÜ) nr 1008/2008 artikli 17 lõike 8 alusel.

| 104. | Määruse (EÜ) nr 1008/2008 sätted on välja töötatud eespool nimetatud kriteeriumide alusel: artikli 17 lõike 3 punkt a hõlmab esimest, artikli 17 lõike 3 punkt e teist ja artikli 17 lõige 8 kolmandat Altmarki kriteeriumi ning neljanda Altmarki kriteeriumi puhul on artikli 16 lõikega 10 ette nähtud pakkumismenetluse kasutamine. Ehkki artikli 16 lõikes 10 ei ole pakkumismenetlust täpsemalt kirjeldatud, peaks valitud menetlus Altmarki kohtuotsuse kohaselt tooma kaasa teenuse osutamise ühenduse jaoks väikseima kuluga. Seega kui pakkumismenetluses esitatakse ainult üks pakkumus, ei saa neljanda Altmarki kriteeriumi kohaldamisel tavaliselt eeldada, et see kriteerium on täidetud, välja arvatud juhul, kui i) menetluse väljatöötamisel on kehtestatud eriti tugevad kaitsemeetmed, millega tagatakse, et teenuse osutamine on ühenduse jaoks kõige vähem kulukas, või ii) asjaomane liikmesriik kontrollib lisavahendite kaudu, et tulemus on ühenduse jaoks kõige vähem kulukas. See tähendab, et kui määruse (EÜ) nr 1008/2008 tingimused on täidetud, võib eespool esitatud selgitusi silmas pidades põhimõtteliselt otsustada, et riigiabi puudub. |
| --- | --- |

104.

Määruse (EÜ) nr 1008/2008 sätted on välja töötatud eespool nimetatud kriteeriumide alusel: artikli 17 lõike 3 punkt a hõlmab esimest, artikli 17 lõike 3 punkt e teist ja artikli 17 lõige 8 kolmandat Altmarki kriteeriumi ning neljanda Altmarki kriteeriumi puhul on artikli 16 lõikega 10 ette nähtud pakkumismenetluse kasutamine. Ehkki artikli 16 lõikes 10 ei ole pakkumismenetlust täpsemalt kirjeldatud, peaks valitud menetlus Altmarki kohtuotsuse kohaselt tooma kaasa teenuse osutamise ühenduse jaoks väikseima kuluga. Seega kui pakkumismenetluses esitatakse ainult üks pakkumus, ei saa neljanda Altmarki kriteeriumi kohaldamisel tavaliselt eeldada, et see kriteerium on täidetud, välja arvatud juhul, kui i) menetluse väljatöötamisel on kehtestatud eriti tugevad kaitsemeetmed, millega tagatakse, et teenuse osutamine on ühenduse jaoks kõige vähem kulukas, või ii) asjaomane liikmesriik kontrollib lisavahendite kaudu, et tulemus on ühenduse jaoks kõige vähem kulukas. See tähendab, et kui määruse (EÜ) nr 1008/2008 tingimused on täidetud, võib eespool esitatud selgitusi silmas pidades põhimõtteliselt otsustada, et riigiabi puudub.

| 105. | Kui ei ole võimalik välistada, et Altmarki kohtuotsuses kehtestatud kriteeriume silmas pidades võib esineda riigiabi, peaksid asjaomased liikmesriigid muul viisil tagama, et riigiabi eeskirju täidetakse. Selline juhtum võib esineda näiteks siis, kui määruse artikli 16 lõike 12 kohases hädaolukorras valitakse lennuettevõtja ilma avaliku pakkumismenetluseta liikmesriigi ametiasutuste ja lennuettevõtja vastastikusel kokkuleppel. Sellistel juhtudel peaks liikmesriik kontrollima, kas hüvitise summa ei hõlma riigiabi andmist Altmarki kriteeriumide või määruse nr 360/2012 alusel. Vastasel korral on võimalik ka see, et abi on üldist majandushuvi pakkuvate teenuste otsuse kohaselt siseturuga kokkusobiv, ja teadet ei pea saatma, või et abist tuleb teatada, aga komisjon võib selle ELi toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 alusel kokkusobivaks tunnistada, kui üldist majandushuvi pakkuvate teenuste raamistiku tingimused on täidetud. |
| --- | --- |

105.

Kui ei ole võimalik välistada, et Altmarki kohtuotsuses kehtestatud kriteeriume silmas pidades võib esineda riigiabi, peaksid asjaomased liikmesriigid muul viisil tagama, et riigiabi eeskirju täidetakse. Selline juhtum võib esineda näiteks siis, kui määruse artikli 16 lõike 12 kohases hädaolukorras valitakse lennuettevõtja ilma avaliku pakkumismenetluseta liikmesriigi ametiasutuste ja lennuettevõtja vastastikusel kokkuleppel. Sellistel juhtudel peaks liikmesriik kontrollima, kas hüvitise summa ei hõlma riigiabi andmist Altmarki kriteeriumide või määruse nr 360/2012 alusel. Vastasel korral on võimalik ka see, et abi on üldist majandushuvi pakkuvate teenuste otsuse kohaselt siseturuga kokkusobiv, ja teadet ei pea saatma, või et abist tuleb teatada, aga komisjon võib selle ELi toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 alusel kokkusobivaks tunnistada, kui üldist majandushuvi pakkuvate teenuste raamistiku tingimused on täidetud.

9.   KIIRMENETLUS

| 106. | Ainukontsessiooni alusel võidakse ELi lennuettevõtjat, kes valiti avaliku pakkumise kaudu, kohustada teenuste osutamine lühikese aja jooksul peatada, näiteks maksejõuetuse tõttu. Sellistel asjaoludel on määruse artikli 16 lõikega 12 lubatud vajaduse korral kasutada kiirmenetlust, et ära hoida asjaomaste lennuteenuste katkemine. Menetlust kohaldatakse üksnes lennuteenuste äkilise ja ootamatu katkemise korral avaliku teenindamise kohustusega hõlmatud lennuliinil, kus juba osutas teenuseid avaliku pakkumise kaudu valitud lennuettevõtja. Seda ei kohaldata juhul, kui riiklik menetlus avaliku teenindamise kohustuste muutmiseks või pakkumiste pikendamiseks on võtnud ootamatult kaua aega (87). |
| --- | --- |

106.

Ainukontsessiooni alusel võidakse ELi lennuettevõtjat, kes valiti avaliku pakkumise kaudu, kohustada teenuste osutamine lühikese aja jooksul peatada, näiteks maksejõuetuse tõttu. Sellistel asjaoludel on määruse artikli 16 lõikega 12 lubatud vajaduse korral kasutada kiirmenetlust, et ära hoida asjaomaste lennuteenuste katkemine. Menetlust kohaldatakse üksnes lennuteenuste äkilise ja ootamatu katkemise korral avaliku teenindamise kohustusega hõlmatud lennuliinil, kus juba osutas teenuseid avaliku pakkumise kaudu valitud lennuettevõtja. Seda ei kohaldata juhul, kui riiklik menetlus avaliku teenindamise kohustuste muutmiseks või pakkumiste pikendamiseks on võtnud ootamatult kaua aega (87).

| 107. | Kiirmenetlust ei saa muu hulgas kohaldada järgmistes olukordades:






  — | lennuettevõtja tegutses lennuliinil mitteainuõiguslikult (avatud avaliku teenindamise kohustus); |
| --- | --- | --- |

107.

Kiirmenetlust ei saa muu hulgas kohaldada järgmistes olukordades:

—

lennuettevõtja tegutses lennuliinil mitteainuõiguslikult (avatud avaliku teenindamise kohustus);

| — | lennuteenuste katkestus on tingitud lepingu lõppemisest (kuna see teenuste katkestus on ettenähtav ega ole seega äkiline). Uus pakkumuse esitamise ettepanek oleks pidanud avaldatama vähemalt kuus kuud enne uue kontsessiooniperioodi algust; |
| --- | --- |

—

lennuteenuste katkestus on tingitud lepingu lõppemisest (kuna see teenuste katkestus on ettenähtav ega ole seega äkiline). Uus pakkumuse esitamise ettepanek oleks pidanud avaldatama vähemalt kuus kuud enne uue kontsessiooniperioodi algust;

| — | lennuteenused katkestatakse pärast seda, kui tegutsev lennuettevõtja on sellest vähemalt kuus kuud ette teatanud (teenuste katkemine ei ole äkiline ega prognoosimatu ning on piisavalt aega uue pakkumise algatamiseks ilma kiirmenetluseta) (88). |
| --- | --- |

—

lennuteenused katkestatakse pärast seda, kui tegutsev lennuettevõtja on sellest vähemalt kuus kuud ette teatanud (teenuste katkemine ei ole äkiline ega prognoosimatu ning on piisavalt aega uue pakkumise algatamiseks ilma kiirmenetluseta) (88).

| 108. | Eespool nimetatud pakkumismenetlusega valitud lennuettevõtja teenuse äkilise katkemise korral võib liikmesriik valida teise ELi lennuettevõtja avaliku teenindamise kohustuse täitmiseks kuni seitsme kuu jooksul, kui hüvitiste summa on endiselt kooskõlas määruse artikli 17 lõikega 8 (89) ning kui uus lennuettevõtja valitakse ELi lennuettevõtjate seast kooskõlas läbipaistvuse ja mittediskrimineerimise põhimõtetega. Samuti algatatakse viivitamata uus pakkumiskutse korraliseks lepinguperioodiks, mida mõjutab ka allpool selgitatud tähtaegade koostoime. |
| --- | --- |

108.

Eespool nimetatud pakkumismenetlusega valitud lennuettevõtja teenuse äkilise katkemise korral võib liikmesriik valida teise ELi lennuettevõtja avaliku teenindamise kohustuse täitmiseks kuni seitsme kuu jooksul, kui hüvitiste summa on endiselt kooskõlas määruse artikli 17 lõikega 8 (89) ning kui uus lennuettevõtja valitakse ELi lennuettevõtjate seast kooskõlas läbipaistvuse ja mittediskrimineerimise põhimõtetega. Samuti algatatakse viivitamata uus pakkumiskutse korraliseks lepinguperioodiks, mida mõjutab ka allpool selgitatud tähtaegade koostoime.

| 109. | Seitsmekuulist ajavahemikku hakatakse arvestama äsja valitud lennuettevõtja tegevuse algusest. Seda ei saa pikendada. Kuna pakkumiskutse eesmärk on juba olemasolevat ainuõigust pikendada, tuleb pakkumiskutse algatada vähemalt kuus kuud varem kooskõlas määruse artikli 17 lõikega 4. |
| --- | --- |

109.

Seitsmekuulist ajavahemikku hakatakse arvestama äsja valitud lennuettevõtja tegevuse algusest. Seda ei saa pikendada. Kuna pakkumiskutse eesmärk on juba olemasolevat ainuõigust pikendada, tuleb pakkumiskutse algatada vähemalt kuus kuud varem kooskõlas määruse artikli 17 lõikega 4.

| 110. | Lennuettevõtja valimisel tuleks järgida läbipaistvuse ja mittediskrimineerimise põhimõtteid, võttes arvesse asjaomast olukorda. Kiirmenetlust kohaldatakse vaid siis, kui ei ole piisavalt aega ametliku pakkumise algatamiseks, sest uus lennuettevõtja tuleb leida kiiresti. Samas peaksid ametiasutused võtma võimalikult kiiresti ühendust mitme lennuettevõtjaga, kes on tõenäoliselt huvitatud asjaomase lennuliini teenindamisest. Need võivad tavaliselt olla piirkonnas juba tegutsevad ja/või viimases pakkumismenetluses osalenud lennuettevõtjad. |
| --- | --- |

110.

Lennuettevõtja valimisel tuleks järgida läbipaistvuse ja mittediskrimineerimise põhimõtteid, võttes arvesse asjaomast olukorda. Kiirmenetlust kohaldatakse vaid siis, kui ei ole piisavalt aega ametliku pakkumise algatamiseks, sest uus lennuettevõtja tuleb leida kiiresti. Samas peaksid ametiasutused võtma võimalikult kiiresti ühendust mitme lennuettevõtjaga, kes on tõenäoliselt huvitatud asjaomase lennuliini teenindamisest. Need võivad tavaliselt olla piirkonnas juba tegutsevad ja/või viimases pakkumismenetluses osalenud lennuettevõtjad.

| 111. | Asjaomane liikmesriik peab kiirmenetlusest ja selle põhjustest komisjoni ja teisi asjaomaseid liikmesriike viivitamata teavitama (90). Soovitav on, et liikmesriik teavitab komisjoni ka kõikidest kontaktidest teiste lennuettevõtjatega ning nende kontaktide tulemusest. Komisjon võib korraldada ka teadaande avaldamise Euroopa Liidu Teatajas, ehkki selline avaldamine ei ole kiirmenetluse korral nõutav. |
| --- | --- |

111.

Asjaomane liikmesriik peab kiirmenetlusest ja selle põhjustest komisjoni ja teisi asjaomaseid liikmesriike viivitamata teavitama (90). Soovitav on, et liikmesriik teavitab komisjoni ka kõikidest kontaktidest teiste lennuettevõtjatega ning nende kontaktide tulemusest. Komisjon võib korraldada ka teadaande avaldamise Euroopa Liidu Teatajas, ehkki selline avaldamine ei ole kiirmenetluse korral nõutav.

| 112. | Kooskõlas asjakohase nõuandemenetlusega võib komisjon liikmesriigi taotlusel või omal algatusel peatada kiirmenetluse, kui ta leiab pärast oma hinnangut, et see ei vasta määruses sätestatud kiirmenetluse nõuetele või on muul viisil ELi õigusega vastuolus (91). |
| --- | --- |

112.

Kooskõlas asjakohase nõuandemenetlusega võib komisjon liikmesriigi taotlusel või omal algatusel peatada kiirmenetluse, kui ta leiab pärast oma hinnangut, et see ei vasta määruses sätestatud kiirmenetluse nõuetele või on muul viisil ELi õigusega vastuolus (91).

10.   AVALIKU TEENINDAMISE KOHUSTUSE PAKKUMISMENETLUS JA SEOS HANKELEPINGUTE SÕLMIMISE EESKIRJADEGA

| 113. | Lennuteenuste hankekorraldamisel tuleb alati kohaldada määruses (EÜ) nr 1008/2008 sätestatud menetlusi. Kui liikmesriigi pädev asutus sõlmib avaliku teenindamise lepingu, peab ta järgima kehtivaid hankelepingute sõlmimise eeskirju. 26. veebruaril 2014 võtsid Euroopa Parlament ja nõukogu vastu direktiivid 2014/24/EL ja 2014/25/EL, (92) milles sätestatakse avaliku teenindamise lepinguid reguleerivad eeskirjad (edaspidi „direktiiv 2014/24“ ja „direktiiv 2014/25“. |
| --- | --- |

113.

Lennuteenuste hankekorraldamisel tuleb alati kohaldada määruses (EÜ) nr 1008/2008 sätestatud menetlusi. Kui liikmesriigi pädev asutus sõlmib avaliku teenindamise lepingu, peab ta järgima kehtivaid hankelepingute sõlmimise eeskirju. 26. veebruaril 2014 võtsid Euroopa Parlament ja nõukogu vastu direktiivid 2014/24/EL ja 2014/25/EL, (92) milles sätestatakse avaliku teenindamise lepinguid reguleerivad eeskirjad (edaspidi „direktiiv 2014/24“ ja „direktiiv 2014/25“.

| 114. | Samal kuupäeval võttis Euroopa Parlament vastu uue direktiivi 2014/23/EL kontsessioonilepingute sõlmimise kohta (93) (edaspidi „direktiiv 2014/23“) ning komisjoni kogemustele tuginedes on enamik määruse (EÜ) nr 1008/2008 artikli 17 kohaldamisel sõlmitud lepinguid selle uue direktiivi tähenduses kontsessioonilepingud. Sellise lepinguga annab pädev asutus ühele lennuettevõtjale õiguse osutada lennuteenust teatava ajavahemiku kestel. Lennuettevõtjal on kohustus osutada lepinguga määratud veoteenust, mille eest ta tavaliselt saab pädevalt asutuselt rahalist hüvitist (94). Lennuettevõtja võtab tegelikult riski (kui risk puudub, on põhimõtteliselt tegu hankelepinguga riigihangete direktiivide 2014/24 ja 2014/25 tähenduses), mis hõlmab asjaomase veoteenuse nõudlusega seotud riski, sest pädev asutus reeglina ei taga lepinguga, et lennuettevõtja saab kõik lepinguliste kohustuste täitmiseks tehtud investeeringud ja kulutused tagasi teenida (95). Kontsessioonina kvalifitseerumine on oluline, sest kontsessioonilepingute sõlmimist käsitleva direktiivi 2014/23 artikli 10 lõikes 3 on üksikasjalikult sätestatud, et seda ei kohaldata lennutranspordi teenustele kontsessioonide andmisel, tuginedes lennutegevusloa andmisele määruse (EÜ) nr 1008/2008 tähenduses. Harvadel juhtudel, mil kokkulepe võib kvalifitseeruda avaliku teenindamise lepinguna, mis on hõlmatud olenevalt asjaoludest kas direktiiviga 2014/24 või 2014/25, kohaldatakse asjaomast direktiivi samal ajal määrusega (EÜ) nr 1008/2008, mis on eriaktina vastuolude korral ülimuslik. |
| --- | --- |

114.

Samal kuupäeval võttis Euroopa Parlament vastu uue direktiivi 2014/23/EL kontsessioonilepingute sõlmimise kohta (93) (edaspidi „direktiiv 2014/23“) ning komisjoni kogemustele tuginedes on enamik määruse (EÜ) nr 1008/2008 artikli 17 kohaldamisel sõlmitud lepinguid selle uue direktiivi tähenduses kontsessioonilepingud. Sellise lepinguga annab pädev asutus ühele lennuettevõtjale õiguse osutada lennuteenust teatava ajavahemiku kestel. Lennuettevõtjal on kohustus osutada lepinguga määratud veoteenust, mille eest ta tavaliselt saab pädevalt asutuselt rahalist hüvitist (94). Lennuettevõtja võtab tegelikult riski (kui risk puudub, on põhimõtteliselt tegu hankelepinguga riigihangete direktiivide 2014/24 ja 2014/25 tähenduses), mis hõlmab asjaomase veoteenuse nõudlusega seotud riski, sest pädev asutus reeglina ei taga lepinguga, et lennuettevõtja saab kõik lepinguliste kohustuste täitmiseks tehtud investeeringud ja kulutused tagasi teenida (95). Kontsessioonina kvalifitseerumine on oluline, sest kontsessioonilepingute sõlmimist käsitleva direktiivi 2014/23 artikli 10 lõikes 3 on üksikasjalikult sätestatud, et seda ei kohaldata lennutranspordi teenustele kontsessioonide andmisel, tuginedes lennutegevusloa andmisele määruse (EÜ) nr 1008/2008 tähenduses. Harvadel juhtudel, mil kokkulepe võib kvalifitseeruda avaliku teenindamise lepinguna, mis on hõlmatud olenevalt asjaoludest kas direktiiviga 2014/24 või 2014/25, kohaldatakse asjaomast direktiivi samal ajal määrusega (EÜ) nr 1008/2008, mis on eriaktina vastuolude korral ülimuslik.

11.   KOMISJONI UURIMIS- JA OTSUSTAMISVOLITUSED

| 115. | Liikmesriigid peavad võtma kõik vajalikud meetmed selle tagamiseks, et iga avaliku teenindamise kohustust käsitlevad otsused (sealhulgas lepingu sõlmimise otsused) vaadatakse läbi tõhusalt ja võimalikult kiiresti, kui sellised otsused on vastuolus ELi õigusega või seda õigust rakendavate siseriiklike õigusnormidega (96). |
| --- | --- |

115.

Liikmesriigid peavad võtma kõik vajalikud meetmed selle tagamiseks, et iga avaliku teenindamise kohustust käsitlevad otsused (sealhulgas lepingu sõlmimise otsused) vaadatakse läbi tõhusalt ja võimalikult kiiresti, kui sellised otsused on vastuolus ELi õigusega või seda õigust rakendavate siseriiklike õigusnormidega (96).

| 116. | Kooskõlas määruse artikli 18 lõikega 1 võib komisjon paluda liikmesriigil edastada kahe kuu jooksul tõendava dokumendi, milles käsitletakse avaliku teenindamise kohustust ning seda, kas see vastab artiklis 16 nimetatud kriteeriumidele, piirkonna majanduse analüüsi, kavandatavate kohustuste ning majandusarengu eesmärkide vahelise proportsionaalsuse analüüsi ning võimalike olemasolevate lennuteenuste ja muude kättesaadavate transpordiliikide (mida võidakse käsitleda kavandatava kehtestamise asendusena) analüüsi. Õigus saada artikli 18 lõike 1 punktides a–d osutatud dokumente ja analüüse võimaldab komisjonil saada teavet avaliku teenindamise kohustuse ja selle põhjenduste kohta. Need liikmesriikide esitatud dokumendid võivad selgitada ka avaliku teenindamise kohustuse tausta ja selle piisavust määruse alusel. |
| --- | --- |

116.

Kooskõlas määruse artikli 18 lõikega 1 võib komisjon paluda liikmesriigil edastada kahe kuu jooksul tõendava dokumendi, milles käsitletakse avaliku teenindamise kohustust ning seda, kas see vastab artiklis 16 nimetatud kriteeriumidele, piirkonna majanduse analüüsi, kavandatavate kohustuste ning majandusarengu eesmärkide vahelise proportsionaalsuse analüüsi ning võimalike olemasolevate lennuteenuste ja muude kättesaadavate transpordiliikide (mida võidakse käsitleda kavandatava kehtestamise asendusena) analüüsi. Õigus saada artikli 18 lõike 1 punktides a–d osutatud dokumente ja analüüse võimaldab komisjonil saada teavet avaliku teenindamise kohustuse ja selle põhjenduste kohta. Need liikmesriikide esitatud dokumendid võivad selgitada ka avaliku teenindamise kohustuse tausta ja selle piisavust määruse alusel.

| 117. | Komisjon kohustub viima läbi uurimise kas liikmesriigi taotlusel või omal algatusel määruse artikli 18 lõike 2 alusel. |
| --- | --- |

117.

Komisjon kohustub viima läbi uurimise kas liikmesriigi taotlusel või omal algatusel määruse artikli 18 lõike 2 alusel.

| 118. | Kooskõlas artikli 18 lõikega 2 teeb komisjon kõikide asjaomaste tegurite põhjal otsuse (97) selle kohta, kas artikleid 16 ja 17 kohaldatakse jätkuvalt asjaomase lennuliini suhtes. Eesmärk on tagada nende eeskirjade nõuetekohane kohaldamine, mis on olulised nii avaliku teenindamise kohustuse kehtestamise kui ka juurdepääsu piiramise puhul artikli 16 lõike 9 alusel ning mis tahes makstava hüvitise summa puhul. |
| --- | --- |

118.

Kooskõlas artikli 18 lõikega 2 teeb komisjon kõikide asjaomaste tegurite põhjal otsuse (97) selle kohta, kas artikleid 16 ja 17 kohaldatakse jätkuvalt asjaomase lennuliini suhtes. Eesmärk on tagada nende eeskirjade nõuetekohane kohaldamine, mis on olulised nii avaliku teenindamise kohustuse kehtestamise kui ka juurdepääsu piiramise puhul artikli 16 lõike 9 alusel ning mis tahes makstava hüvitise summa puhul.

---

(1)  ELT L 293, 31.10.2008, lk 3.

(2)  COM(2015) 598 final, 7.12.2015.

(3)  „Economic Impact of European Airports – A Critical Catalyst to Economic Growth“, InterVISTAS, 2015; „Econometric analysis to develop evidence on the links between aviation and the economy“, PwC, 2013; „Aviation Economic Benefits – Measuring the economic rate of return on investment in the aviation industry“, IATA, 2007.

(4)  Ka mõned teised liikmesriigid on üles näidanud huvi avaliku teenindamise kohustuse kehtestamise vastu. Näiteks Saksamaal on olnud varem kolm avaliku teenindamise kohustust. Ungari on olnud valmis kehtestama avaliku teenindamise kohustust, aga lennuettevõtja teatas vahetult enne seda oma kavatsusest alustada asjaomasel lennuliinil tegevust. Sloveenia on esitanud komisjonile avaliku teenindamise kohustustega seotud küsimusi. Lätil ja Maltal on esindajad avaliku teenindamise kohustuste huvirühmas CIRCABC (riiklike haldusasutuste, ettevõtjate ja kodanike suhtlus- ja teabekeskus; huvirühmale võivad juurdepääsu tagada asjaomased riigi ametiasutused). Link veebilehele: https://circabc.europa.eu.

(5)  Komisjoni talituste töödokument SWD(2013) 208 final, 6.6.2013, punkt 5.1.1.3. http://ec.europa.eu/transport/modes/air/internal_market/fitness_check_en.htm

(6)  Nõuandekomitee ühenduse lennuettevõtjate juurdepääsu ühendusesisestele lennuliinidele käsitlevate õigusaktide kohaldamiseks.

(7)  http://ec.europa.eu/transparency/regexpert/index.cfm?do=groupDetail.groupDetail&groupID=3118

(8)  Samas kohaldatakse avaliku teenindamise kohustuse alla kuuluvate lennuliinide suhtes endiselt nii sisulisi kui ka menetluslikke riigiabi eeskirju. Määruse kohane avaliku teenindamise kohustuse menetlus ei asenda riigiabi menetlust.

(9)  Komisjon võib liikmesriigi taotluse korral või omal algatusel (nt pärast kaebuse esitamist) lisateavet küsida mis tahes ajal enne või pärast teadaande avaldamist.

(10)  Nagu küsimustikus näidatud, kohaldatakse avaliku teenindamise kohustuste eest makstavahüvitise suhtes kõiki riigiabi teadaandeid käsitlevaid eeskirju. Olenevalt olukorrast tuleks riigiabi teadeanne avaldada siis, kui hüvitise summa on teada, st riigiabi andmise otsuses ja/või lepingus kindlaks määratud. Liikmesriikidel on ka võimalus avaliku teenindamise kohustuse hüvitisest komisjonile ette teatada. Etteteatamine on kasulik mitteametlik etapp enne teadaande avaldamist ning selle käigus saavad komisjoni talitused anda liikmesriigile mitteametlikku tagasisidet ja suuniseid. Liikmesriik küsib komisjonilt eelnevaid suuniseid, kui ta peab seda vajalikuks.

(11)  Nagu on kindlaks määratud määruse nr 1008/2008 artiklis 15.

(12)  Vt määruse nr 1008/2008 artikli 16 lõige 1.

(13)  Määruse nr 1008/2008 artikli 16 lõige 1.

(14)  Artikli 2 punkt 15: „„kohtade müük“ – ainult kohtade otsemüük ilma lisateenusteta (nagu majutamine) avalikkusele lennuettevõtja või tema volitatud esindajate või tellimuslennu korraldaja kaudu“.

(15)  Määruse nr 1008/2008 artikli 16 lõige 7.

(16)  Määruse nr 1008/2008 artikli 16 lõige 1.

(17)  Näiteks vähem arenenud piirkonnad ELi regionaalpoliitika mõistes (kus SKP elaniku kohta on alla 75 % ELi keskmisest) vastaksid tavaliselt sellele tingimusele. Kuna olukord võib ühe liikmesriigi piires märkimisväärselt erineda, saaks arengupiirkonnana kvalifitseerimisel lähtuda ka võrdluse asjaomase liikmesriigi SKPga või tööpuuduse tasemega.

(18)  See ei tähenda siiski, et mis tahes lennuliin, mis teenindab alla 100 000 reisijat aastas, on tingimata väheste lendudega lennuliin. Mida suurem on reisijate arv konkreetsel lennuliinil, seda keerulisem on üldiselt väita, et see lennuliin on avaliku teenindamise kohustuse jaoks kõlblik, st et ilma avaliku teenindamise kohustuseta ei peaks ükski lennuettevõtja kinni artikli 16 lõikes 1 osutatud teatavatest standarditest, lähtudes üksnes oma kaubandushuvidest.

(19)  Vt eelkõige määruse nr 1008/2008 artikli 1 lõige 1 ja artikli 15 lõige 1. Samas ei takista määrus põhimõtteliselt liikmesriike sõlmimast samalaadseid kokkuleppeid kolmandate riikidega, tuginedes kahe- või mitmepoolsetele kokkulepetele ja pidades eelkõige silmas kohaldatavat ELi konkurentsiõigust. Näiteks üks liikmesriik on sõlminud kolmandate riikidega vastastikuse mõistmise memorandumid, et võimaldada lende kahe territooriumi vahel tingimustel, mis sarnanevad ELis avaliku teenindamise kohustuse alla kuuluvate lennuliinide suhtes kohaldatavate tingimustega. Pakkumismenetlus viidi läbi kooskõlas liidu sätetega, mis käsitlevad avalikke pakkumismenetlusi.

(20)  See tähendab, et konkurendid saavad pakkuda lennuteenuseid teistel lennuliinidel. Kui konkureerivad lennuteenused vastavad avaliku teenindamise kohustuse nõuetele, tuleks avaliku teenindamise kohustus kehtetuks tunnistada. Kui konkureerivad lennuteenused vastavad nendele nõuetele üksnes osaliselt, tuleks neid nõudeid kohandada. Näiteks Ühendkuningriik kehtestas 2014. aastal avaliku teenindamise kohustused kuuele lennuliinile (Dundeest kuude Londoni lennujaama). Pakkumismenetluse võitis Dundeest Londoni Stanstedi lennujaama suunduv lennuliin ning ülejäänud viis avaliku teenindamise kohustust tunnistati seega kehtetuks.

(21)  Vahemaandumiste võimalus tuleks ära märkida avaliku teenindamise kohustuses ja tehnilistes kirjeldustes.

(22)  Määruse nr 1008/2008 artikli 16 lõige 1. Lennujaam tähendab siin lennujaama, mis teenindab ääreala või arengupiirkonda liikmesriigi territooriumil.

(23)  Seega ei ole määrusega nr 1008/2008 kooskõlas selliste nn avaliku teenindamise sõlmlennujaamade loomine, kus avaliku teenindamise kohustusega on hõlmatud kas kõik asjaomasest lennujaamast väljapoole suunduvad lennuliinid, või enamik sellistest lennuliinidest.

(24)  Nõukogu 18. jaanuari 1993. aasta määrus (EMÜ) nr 95/93 ühenduse lennujaamades teenindusaegade jaotamise ühiste eeskirjade kohta (EÜT L 14, 22.1.1993, lk 1).

(25)  See tähendab kahe liikmesriigi vahelise avaliku teenindamise kohustuse korral saab liikmesriik reserveerida teenindusaegu üksnes oma territooriumil ja mitte teise liikmesriigi territooriumil.

(26)  Määruse nr 1008/2008 artikli 16 lõige 3.

(27)  Määruse nr 1008/2008 artikli 16 lõike 3 punkt a.

(28)  Mõiste „lennujaam“ tähistab siin lennujaama, mis teenindab ääreala või arengupiirkonda liikmesriigi territooriumil.

(29)  Määruse nr 1008/2008 artikli 16 lõike 3 punkt b.

(30)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. veebruari 2004. aasta määruse (EÜ) nr 261/2004 (millega kehtestatakse ühiseeskirjad reisijatele lennureisist mahajätmise korral ning lendude tühistamise või pikaajalise hilinemise eest antava hüvitise ja abi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 295/91) artikli 6 lõikes 1 on kehtestatud järgmised lennu pikkuse kategooriad: kuni 1 500 kilomeetri pikkused, 1 500–3 500 kilomeetri pikkused ja muud (üle 3 500 kilomeetri pikkused) lennud. Neid vahemaid kasutatakse sageli lühilendude, keskmise pikkusega lendude ja pikamaalendude määratlemiseks.

(31)  Määruse nr 1008/2008 artikli 16 lõike 3 punkt b.

(32)  Määruse nr 1008/2008 artikli 16 lõike 3 punkt c.

(33)  Määruse nr 1008/2008 artikli 16 lõike 3 punkt d.

(34)  Määruse nr 1008/2008 artikli 16 lõige 1.

(35)  Määruse nr 1008/2008 artikli 16 lõige 2.

(36)  Minimaalse päevase veomahu võib saavutada ka nii, et väiksem õhusõiduk teeb rohkem lende.

(37)  Näiteks soodushindade kehtestamine teatavas piirkonnas sündinud, aga sealt ära kolinud isikutele oleks ebaproportsionaalne.

(38)  Määruse nr 1008/2008 artikli 16 lõige 2.

(39)  Jätkuvuskohustuse võiks siduda karistusega, aga ka sel juhul tuleks järgida proportsionaalsuse põhimõtet ning liiga suur karistus võib tegevuse alustamisel takistuseks saada.

(40)  Määruse nr 1008/2008 artikli 16 lõige 9.

(41)  Määruse nr 1008/2008 artikli 16 lõige 6.

(42)  See ei piira sellise nõude kohaldamist, mille kohaselt mis tahes avaliku teenindamise kohustus peab olema vajalik määruse nr 1008/2008 artikli 16 lõikes 1 sätestatud eesmärke silmas pidades. Ehkki osutatavate teenuste kõrgem tase võib mõnikord tekitada kahtlusi nende vajalikkuse suhtes, sõltub asjaomast küsimust käsitlev otsus iga juhtumiga seotud asjaoludest. Kui teenuse tase on võrreldes kehtestatud avaliku teenindamise kohustusega kõrgem üksnes lühemate ajavahemike jooksul või muul viisil ebakorrapärane, ei pruugi see olla otsustav tegur.

(43)  Määruse nr 1008/2008 artikli 16 lõige 8. See kehtib ilmselgelt ka nende lennuettevõtjate suhtes, kes olid lennuliini varem teenindanud.

(44)  K(2007) 1712 (lõplik), 23.4.2007. Otsus puudutab määrusele nr 1008/2008 eelnenud määruse nr 2408/92 alusel rakendatud kava.

(45)  Määruse nr 1008/2008 artikli 16 lõige 11.

(46)  Määruse nr 1008/2008 artikli 16 lõige 1.

(47)  Kõnealune tekst tuleks saata ka teistele asjaomastele liikmesriikidele ja lennujaamadele ning kõnealusel lennuliinil tegutsevatele lennuettevõtjatele.

(48)  Liikuvuse ja transpordi peadirektoraat taotleb teadaande avaldamist komisjoni peasekretariaadi kaudu. Liikmesriigid ei tohiks võtta ühendust otse Euroopa Liidu Väljaannete Talitusega.

(49)  Teadaande kavand võib hõlmata mitmel lennuliinil kehtestatavaid avaliku teenindamise kohustusi.

(50)  http://ec.europa.eu/transport/modes/air/internal_market/pso_en.htm

(51)  Määruse nr 1008/2008 artikli 16 lõige 5. Selliste lennuliinide puhul, millel on üle 10 000 reisija aastas, tuleb teadaanne avaldada vähemalt Euroopa Liidu Teatajas, kuid liikmesriigid võivad lisaks kasutada ka oma ametlikke väljaandeid, et juhtida pakkumismenetlusele võimalikult palju tähelepanu.

(52)  Määruse nr 1008/2008 artikli 16 lõige 6.

(53)  Määruse nr 1008/2008 artikli 17 lõige 8. Vt lisaks 8. peatükk. Tegelikkuses on kõik piiratud avaliku teenindamise kohustused ELis toiminud siiani rahalise hüvitise eest.

(54)  Määruse nr 1008/2008 artikli 17 lõige 4.

(55)  Vrd määruse nr 1008/2008 artikli 16 lõige 9.

(56)  Vrd ka punkt 71.

(57)  Vt määruse nr 1008/2008 artikli 2 lõige 11.

(58)  Määruse nr 1008/2008 artikli 17 lõige 7.

(59)  Arvesse võetud kvaliteeditahud võiksid hõlmata avaliku teenindamise kohustuse alla kuuluva tegevuse käigus saadud kogemusi; õhusõiduki hoolduse ja tugiteenuste korda; sõiduplaanide sobivust ja ühepäevase reisi korral sihtkohas viibimise kestust; pakutavaid ühistegevusevõimalusi; keskmisi pakutavaid piletihindasid; müügioperatsiooni ja reklaami; teenuste edendamist ja lennuettevõtja finantsseisundi kindlust. Näiteks lennuliini turundamine võib olla väga oluline, et tagada lennuliini esialgne edukus ja pikaajaline elujõulisus ja töötada välja lennuliin, mille lõppeesmärk on subsiidiume vähendada ja need lõppkokkuvõttes kaotada.

(60)  Määruse nr 1008/2008 artikli 16 lõige 9 – asjaomased piirkonnad on Guadeloupe, Prantsuse Guajaana, Martinique, Mayotte, Réunion, Saint-Martin, Assoorid, Madeira ja Kanaari saared.

(61)  Määruse nr 1008/2008 artikli 17 lõige 9.

(62)  Punkt 59.

(63)  Määruse nr 1008/2008 artikli 16 lõige 9.

(64)  Määruse nr 1008/2008 artikli 17 lõige 4. Uus kontsessioon algab kõige varem pärast seda kuupäeva, mil kehtiv kontsessioon aegub, aga see võib olla ka hilisem kuupäev.

(65)  Määruse nr 1008/2008 artikli 16 lõige 10. Pakkumismenetluse etapis rühmitatud lennuliinide näidete seas on 14 avaliku teenindamise lennuliini Assooride saarestikku, neli lennuliini Shetlandi saartele, kuus lennuliini Orkney saartele, neli lennuliini Kanaari saartele ning neli lennuliini, mis ühendavad Itaalia Lampedusa ja Pantelleria saari kolme Sitsiilia linnaga.

(66)  Määruse nr 1008/2008 artikli 16 lõige 10. Vt punkt 94.

(67)  Vrd punkt 72.

(68)  Määruse nr 1008/2008 artikli 17 lõige 2.

(69)  Liikuvuse ja transpordi peadirektoraat taotleb avaldamist komisjoni peasekretariaadi kaudu. Liikmesriigid ei tohiks võtta ühendust otse Euroopa Liidu Väljaannete Talitusega. Need teadaanded avaldatakse ka liikuvuse ja transpordi peadirektoraadi veebilehel, tema uudiskirjas ning spetsiaalses CIRCABCi uudisrühmas.

(70)  Määruse nr 1008/2008 artikli 16 lõige 1.

(71)  Määruse nr 1008/2008 artikli 17 lõige 4.

(72)  Määruse nr 1008/2008 artikli 17 lõige 4.

(73)  Määruse nr 1008/2008 artikli 17 lõige 9.

(74)  Määruse nr 1008/2008 artikli 17 lõige 10.

(75)  Määruse nr 1008/2008 artikli 16 lõige 10.

(76)  Määruse nr 1008/2008 artikli 17 lõige 8.

(77)  Komisjoni 20. detsembri 2011. aasta otsus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid osutavatele ettevõtjatele avalike teenuste eest makstava hüvitisena antava riigiabi suhtes (ELT L 7, 11.1.2012, lk 3).

(78)  http://ec.europa.eu/competition/state_aid/legislation/swap_rates_en.html

(79)  Tuleks meelde tuletada, et kui Altmarki kohtuasja kriteeriumid (vt joonealune märkus 83) või üldist majandushuvi pakkuvate teenuste otsuse sätted (vt joonealune märkus 85) on täidetud, ei ole selline teatamine vajalik.

(80)  Komisjoni teatis Euroopa riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise eest makstava hüvitise suhtes (ELT C 8, 11.1.2012, lk 4).

(81)  Kohtuasi C-280/00: Altmark Trans GmbH ja Regierungspräsidium Magdeburg vs. Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH.

(82)  Komisjoni 25. aprilli 2012. aasta määrus (EL) nr 360/2012 Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid osutavatele ettevõtjatele antava vähese tähtsusega abi suhtes (ELT L 114, 26.4.2012, lk 8).

(83)  Komisjoni teatis „Euroopa Liidu raamistik riigiabi jaoks, mida antakse avalike teenuste eest makstava hüvitisena“ (ELT C 8, 11.1.2012, lk 15).

(84)  Kui avalike teenuste eest makstav hüvitis ei vasta Altmarki kriteeriumidele, ei kuulu see üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva määruse ega eespool nimetatud otsuse kohase grupierandi alla.

(85)  SWD(2013) 53 final/2, kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/competition/state_aid/overview/new_guide_eu_rules_procurement_en.pdf

(86)  Näiteks tuleks rõhutada, et nii esimese Altmarki kriteeriumiga kui ka üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva otsusega ja üldist majandushuvi pakkuvate teenuste raamistikuga nõutakse reaalset üldist majandushuvi pakkuva teenuse olemasolu, mis lennutranspordi puhul tähendab seda, et määruse nr 1008/2008 artiklite 16 ja 17 nõuded peavad olema täidetud.

(87)  Komisjon on täheldanud kiirmenetluse laiemat kasutamist ja riikide pakkumismenetlustele tuginemist juhtudel, mis ei pruugi tegelikult hädaolukorrana kvalifitseeruda. Komisjon kavatseb seda suundumust hoolikalt jälgida ja kontrollida ning vajaduse korral probleemiga tegeleda.

(88)  Määruse nr 1008/2008 artikli 17 lõige 4 ning suuniste punkt 97.

(89)  Nagu alati tuleb samavõrra järgida ka riigiabi eeskirju.

(90)  Määruse nr 1008/2008 artikli 16 lõike 12 viimase lõigu esimene lause.

(91)  Ibidem, teine lause.

(92)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/24/EL riigihangete kohta ja direktiivi 2004/18/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 94, 28.3.2014, lk 65); Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/25/EL, milles käsitletakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate üksuste riigihankeid ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2004/17/EÜ (ELT L 94, 28.3.2014, lk 243).

(93)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/23/EL kontsessioonilepingute sõlmimise kohta (ELT L 94, 28.3.2014, lk 1).

(94)  Vt ka kohtuasi C-205/99: Analir vs. Administración General del Estado, 2001, ECR I-1271, punktid 63 ja 65.

(95)  Ka riskitaseme erinevus avaldab mõju mõistliku kasumi määratlusele.

(96)  Määruse nr 1008/2008 artikli 18 lõige 1. Liikmesriigid otsustavad, kas seda teeb haldusasutus või kohus.

(97)  Asjaomase nõuandemenetluse kohaldamine kooskõlas määruse nr 1008/2008 artikli 18 lõikega 2.

---

I LISA

Konkurentsi peadirektoraadi ning liikuvuse ja transpordi peadirektoraadi väljatöötatud küsimustik avaliku teenindamise kohustusest komisjonile teatamiseks

Määruse (EÜ) nr 1008/2008
   (1)
  artiklite 16 ja 17 alusel kehtestatud avaliku teenindamise kohustustest teatamine

- Lisage see vorm vormidele, mis tuleb saata liikuvuse peadirektoraadile Euroopa Liidu Teatajas avaldamiseks.

- Vorm tuleks saata aadressile MOVE-PSO@ec.europa.eu

- Leheküljed 1 ja 2 tuleks saata koos avaliku teenindamise kohustuse kehtestamise teadaandega.

- Lehekülg 3 tuleks saata koos pakkumismenetluse teatega.

| Piirkonna andmed |
| --- |
| Avaliku teenindamise kohustuse alusel teenindatav piirkond (2) | |
| Lennuliini liik | Kas tegu on ääreala või arengupiirkonnaga? Kas tegu on väheste lendudega lennuliiniga, mida peetakse selle lennujaama teenindatava piirkonna majandusliku ja sotsiaalse arengu jaoks oluliseks? | |
| Piirkonna vajadustega seotud põhjendused (3) | |

Piirkonna andmed

Avaliku teenindamise kohustuse alusel teenindatav piirkond (2)

Lennuliini liik

Kas tegu on ääreala või arengupiirkonnaga? Kas tegu on väheste lendudega lennuliiniga, mida peetakse selle lennujaama teenindatava piirkonna majandusliku ja sotsiaalse arengu jaoks oluliseks?

Piirkonna vajadustega seotud põhjendused (3)

| Lennuliini(de) andmed |
| --- |
| Mis ajast alates on lennuliinil kehtestatud avaliku teenindamise kohustus (4)? | |
| Viimase kahe aasta jooksul lennuliinil esinenud liikluse kogumaht (väljendatuna reisijate arvuna) | |
| |
| Liikluse kogumaht (5) viimase kahe aasta jooksul teenindatud lennujaamades | Sihtlennujaam (teenindab asjaomast piirkonda) | |
| |
| Lähtelennujaam | |
| |

Lennuliini(de) andmed

Mis ajast alates on lennuliinil kehtestatud avaliku teenindamise kohustus (4)?

Viimase kahe aasta jooksul lennuliinil esinenud liikluse kogumaht (väljendatuna reisijate arvuna)

Liikluse kogumaht (5) viimase kahe aasta jooksul teenindatud lennujaamades

Sihtlennujaam (teenindab asjaomast piirkonda)

Lähtelennujaam

| Alternatiivsete lennuteenuste andmed |
| --- |
| Siht-/lähtelennujaama alternatiivsed lennujaamad (6) | |
| Alternatiivsete lennuteenuste kirjeldus (sagedused, sõiduplaanid, vahemaandumised, hooajalisus) | |
| Avaliku teenindamise kohustusega hõlmatud lennuteenuse ja alternatiivsete teenuste sõiduaegade võrdlus | |
| Järeldus alternatiivi puudumise kohta reisijate jaoks | |

Alternatiivsete lennuteenuste andmed

Siht-/lähtelennujaama alternatiivsed lennujaamad (6)

Alternatiivsete lennuteenuste kirjeldus (sagedused, sõiduplaanid, vahemaandumised, hooajalisus)

Avaliku teenindamise kohustusega hõlmatud lennuteenuse ja alternatiivsete teenuste sõiduaegade võrdlus

Järeldus alternatiivi puudumise kohta reisijate jaoks

| Alternatiivsete transpordiliikide andmed |
| --- |
| Muud kättesaadavad transpordiliigid (märgistage lahter) | Meretransport? | | Raudteetransport? | | Maanteetransport? | |
| Alternatiivsete transpordiliikidega pakutavate teenuste kirjeldus (sagedused, sõiduplaanid, vahepeatused, hooajalisus) | |
| Avaliku teenindamise kohustusega hõlmatud lennuteenuse ja alternatiivsete teenuste sõiduaegade võrdlus | |
| Järeldus alternatiivi puudumise kohta reisijate jaoks | |

Alternatiivsete transpordiliikide andmed

Muud kättesaadavad transpordiliigid (märgistage lahter)

Meretransport?

Raudteetransport?

Maanteetransport?

Alternatiivsete transpordiliikidega pakutavate teenuste kirjeldus (sagedused, sõiduplaanid, vahepeatused, hooajalisus)

Avaliku teenindamise kohustusega hõlmatud lennuteenuse ja alternatiivsete teenuste sõiduaegade võrdlus

Järeldus alternatiivi puudumise kohta reisijate jaoks

| Avaliku teenindamise kohustuse andmed |
| --- |
| Avaliku teenindamise kohustuse lühikirjeldus (piletihinnad, sõiduplaanid, sagedused ja veomaht) | |
| Kuidas on need teenuste aspektid kehtestatud? | |

Avaliku teenindamise kohustuse andmed

Avaliku teenindamise kohustuse lühikirjeldus (piletihinnad, sõiduplaanid, sagedused ja veomaht)

Kuidas on need teenuste aspektid kehtestatud?

| Pakkumismenetluse andmed |
| --- |
| Märkige, kas pakkumismenetlus puudutab funktsionaalse tõhususe tagamiseks mitut lennuliini. | |
| Märkige, kas pakkumismenetluse eesmärk on tagada ainuõigus ilma rahalise hüvitiseta. Kui vastus on eitav, siis selgitage, miks see valik ei ole asjakohane. | |
| Märkige, kas ja kui suurt rahalist hüvitist on pakutud. | |
| Märkige, kuidas on arvutatud pakkumismenetluse ja pakkumistingimuste kaudu antav hüvitis. | |

Pakkumismenetluse andmed

Märkige, kas pakkumismenetlus puudutab funktsionaalse tõhususe tagamiseks mitut lennuliini.

Märkige, kas pakkumismenetluse eesmärk on tagada ainuõigus ilma rahalise hüvitiseta. Kui vastus on eitav, siis selgitage, miks see valik ei ole asjakohane.

Märkige, kas ja kui suurt rahalist hüvitist on pakutud.

Märkige, kuidas on arvutatud pakkumismenetluse ja pakkumistingimuste kaudu antav hüvitis.

Riigiabi käsitlev teave

Komisjoni talitused soovivad juhtida riikide ametasutuste tähelepanu asjaolule, et määruse (EÜ) nr 1008/2008 nõuete täitmine ei piira määruse (EÜ) nr 1008/2008 artikli 17 lõike 8 alusel antud võimaliku rahalise hüvitise hindamist riigiabi eeskirjade alusel (vt eelkõige komisjoni 20. detsembri 2011. aasta teatise (Euroopa riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise eest makstava hüvitise suhtes) (7) punkt 68).

Eelkõige ei saa selle põhjal, et hüvitis vastab määruse (EÜ) nr 1008/2008 artikli 17 lõigetele 3 ja 8 ning artikli 16 lõikele 10, lugeda täidetuks Altmarki kohtuotsuse (8) nelja kumulatiivset tingimust. Riikide ametiasutused peavad hindama, kas kõik määruse (EÜ) nr 1008/2008 artikli 17 lõike 8 alusel määratud hüvitised vastavad neile neljale tingimusele. Kui see ei ole nii, on kõnealuse hüvitise puhul tegemist riigiabiga (määruses 360/2012 määratletud vähese tähtsusega abi käsitletakse ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kõikidele kriteeriumidele mittevastavana ning seega ei kehti selle suhtes aluslepingu artikli 108 lõikes 3 sätestatud teavitamiskohustus) (9).

Selline riigiabi võidakse tunnistada nõuetele vastavaks ja teavitamiskohustusest vabastada, kui avalike teenuste eest makstava hüvitisena antavat riigiabi käsitleva komisjoni otsuse (10) kriteeriumid on täidetud. Vastupidisel juhul kohaldatakse aluslepingu artikli 108 lõikes 3 sätestatud teavitamiskohustust. Hüvitis võidakse seejärel siseturuga kokkusobivaks tunnistada, tuginedes avalike teenuste eest makstava hüvitisena antava riigiabi Euroopa Liidu raamistikule (11). Teadaannete arvu piiramiseks võivad liikmesriigid eraldi abimeetmetest teatamise asemel teatada abikavadest.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. septembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1008/2008 ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta (ELT L 293, 31.10.2008, lk 3).

(2)  Märkige eelkõige linnad, mida avaliku teenindamise kohustuse alla kuuluvad lennuliinid teenindama hakkavad.

(3)  Märkige määruse nr 1008/2008 artikli 16 lõikes 1 ja lõike 3 punktis a märgitud põhjused, mis õigustavad avaliku teenindamise kohustuse kehtestamise vajadust.

(4)  Lisage viimase avaliku teenindamise kohustuse kehtestamise või muutmise tekst, tuginedes määrusele nr 1008/2008 või vajaduse korral määrusele 2408/92.

(5)  Lahkuvad ja saabuvad reisijad.

(6)  See loetelu peaks hõlmama vähemalt selliseid lennujaamu, mis asuvad 150 km raadiuses või 1 tunni ja 30 minuti pikkuse teekonna kaugusel asjaomase piirkonna linna(de)st.

(7)  ELT C 8, 11.1.2012, lk 4.

(8)  Kohtuasi C-280/00: Altmark Trans GmbH ja Regierungspräsidium Magdeburg vs. Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH, punktid 87–93. Need neli tingimust on järgmised: 1. Abi saav ettevõtja peab olema reaalselt vastutav avaliku teenindamise kohustuse täitmise eest ja see kohustus peab olema täpselt määratletud. 2. Selle vältimiseks, et hüvitis annab abi saavale ettevõtjale majandusliku eelise võrreldes konkureerivate ettevõtjatega, peavad parameetrid, mille alusel see hüvitis arvutatakse, olema eelnevalt objektiivselt ja läbipaistvalt kindlaks määratud. 3. Hüvitis ei tohi olla suurem, kui on vajalik avaliku teenindamise kohustuse täitmisest tulenevate kulude täielikuks või osaliseks katmiseks, arvestades selle kohustuse täitmisega seotud tulu ja mõistlikku kasumit. 4. Kui avaliku teenindamise kohustust täitvat ettevõtjat ei valitud konkreetsel juhul avaliku hankemenetluse käigus, mis võimaldab välja valida kandidaadi, kes suudab üldsusele asjassepuutuvaid teenuseid osutada kõige odavamalt, peab sobiva hüvitise tase olema kindlaks määratud selliste kulude analüüsi alusel, mida keskmise suurusega, hästi korraldatud juhtimisega ja asjaomase avaliku teenusega seotud nõuete täitmiseks vajalike sobivate transpordivahenditega varustatud ettevõtja oleks nende kohustuste täitmiseks kandnud, arvestades nende kohustuste täitmisega seotud tulusid ja mõistlikku kasumit.

(9)  Komisjoni 25. aprilli 2012. aasta määrus (EL) nr 360/2012 Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid osutavatele ettevõtjatele antava vähese tähtsusega abi suhtes (ELT L 114, 26.4.2012, lk 8).

(10)  Komisjoni 20. detsembri 2011. aasta otsus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid osutavatele ettevõtjatele avalike teenuste eest makstava hüvitisena antava riigiabi suhtes (ELT L 7, 11.1.2012, lk 3). See puudutab näiteks lennuliine saartele, kus liikluse aastamaht kahe eelmise majandusaasta jooksul ei ületanud 300 000 reisijat).

(11)  ELT C 8, 11.1.2012, lk 15.

---

II LISA

Väljavõte avaliku teenindamise kohustusi käsitlevatest sätetest määruses (EÜ) nr 1008/2008

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. septembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1008/2008 ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta (uuesti sõnastatud)

Põhjendused 11 ja 12 ning artiklid 16–18:

ning arvestades järgmist:

| (11) | Selleks, et võtta arvesse äärepoolseimate piirkondade erilisi iseärasusi ja piiranguid, eelkõige nende kaugust, eraldatust ja väiksust ning vajadust korraliku ühenduse järele nende piirkondade ja ühenduse keskpiirkondade vahel, võib seoses avaliku teenuse osutamise kohustuse kohta sõlmitud lepingute, mis hõlmavad liine sellistesse piirkondadesse, kehtivusaega käsitlevate eeskirjadega olla õigustatud erikorraldus. |
| --- | --- |

(11)

Selleks, et võtta arvesse äärepoolseimate piirkondade erilisi iseärasusi ja piiranguid, eelkõige nende kaugust, eraldatust ja väiksust ning vajadust korraliku ühenduse järele nende piirkondade ja ühenduse keskpiirkondade vahel, võib seoses avaliku teenuse osutamise kohustuse kohta sõlmitud lepingute, mis hõlmavad liine sellistesse piirkondadesse, kehtivusaega käsitlevate eeskirjadega olla õigustatud erikorraldus.

| (12) | Tingimused, mille alusel võib kehtestada avaliku teenindamise kohustused, tuleks määratleda selgelt ja ühemõtteliselt, samal ajal kui sellega seotud pakkumismenetlus peaks võimaldama piisaval arvul osalejatel pakkumises osaleda. Komisjonil peaks olema õigus saada nii palju teavet, kui on vajalik, et olla igal üksikjuhul võimeline hindama avaliku teenindamise kohustustega seotud majanduslikke põhjendusi. |
| --- | --- |

(12)

Tingimused, mille alusel võib kehtestada avaliku teenindamise kohustused, tuleks määratleda selgelt ja ühemõtteliselt, samal ajal kui sellega seotud pakkumismenetlus peaks võimaldama piisaval arvul osalejatel pakkumises osaleda. Komisjonil peaks olema õigus saada nii palju teavet, kui on vajalik, et olla igal üksikjuhul võimeline hindama avaliku teenindamise kohustustega seotud majanduslikke põhjendusi.

Artikkel 16

Avaliku teenindamise kohustuste üldpõhimõtted

1.   Liikmesriik võib pärast konsultatsioone teiste asjaomaste liikmesriikidega ning pärast komisjoni, asjaomaste lennujaamade ja lennuliini teenindavate lennuettevõtjate teavitamist kehtestada avaliku teenindamise kohustuse ühenduse lennujaama ja oma territooriumi äärepoolset või arengupiirkonda teenindava lennujaama vahelistel regulaarlendudel või oma territooriumi mis tahes lennujaama saabuval väheste lendudega lennuliinil, mida peetakse oluliseks selle lennujaama poolt teenindatava piirkonna sotsiaalsele ja majanduslikule arengule. Kõnealune kohustus kehtestatakse üksnes määral, mis on vajalik, et tagada sellel lennuliinil regulaarlendude minimaalne teenindamine, mis vastab jätkuvuse, regulaarsuse, hinnakujunduse või minimaalse veomahu kindlaksmääratud standarditele, millest lennuettevõtja üksnes kaubandushuvidest lähtudes kinni ei peaks.

Kindlaksmääratud standardid kehtestatakse kõnealusele avaliku teenindamise kohustusele vastava lennuliini suhtes läbipaistval ja mittediskrimineerival viisil.

2.   Juhul kui teised transpordiliigid ei saa tagada katkematut teenindust vähemalt kahe igapäevase ühendusega, võivad asjaomased liikmesriigid panna avaliku teenindamise kohustusse nõude, et iga lennuliini teenindada kavatsev ühenduse lennuettevõtja annab garantii, et ta teenindab lennuliini kindla perioodi jooksul, mis täpsustatakse vastavalt avaliku teenindamise kohustuse teistele tingimustele.

3.   Liikmesriik hindab/liikmesriigid hindavad kavandatud avaliku teenindamise kohustuse vajalikkust ja piisavust, võttes arvesse

| a) | kavandatud kohustuse ja majandusarengu-alaste vajaduste vahelist proportsionaalsust asjaomases piirkonnas; |
| --- | --- |

a)

kavandatud kohustuse ja majandusarengu-alaste vajaduste vahelist proportsionaalsust asjaomases piirkonnas;

| b) | võimalust hakata uuesti kasutama teisi transpordiliike ning kuivõrd need transpordiliigid suudavad vastata kaalumisel olevatele transpordivajadustele, eelkõige kui olemasolev raudteetransport teenindab kavandatavat lennuliini alla kolmetunnise reisiajaga, piisava sageduse ja ühendustega ning sobivatel aegadel; |
| --- | --- |

b)

võimalust hakata uuesti kasutama teisi transpordiliike ning kuivõrd need transpordiliigid suudavad vastata kaalumisel olevatele transpordivajadustele, eelkõige kui olemasolev raudteetransport teenindab kavandatavat lennuliini alla kolmetunnise reisiajaga, piisava sageduse ja ühendustega ning sobivatel aegadel;

| c) | kasutajatele pakutavaid lennuhindu ja -tingimusi; |
| --- | --- |

c)

kasutajatele pakutavaid lennuhindu ja -tingimusi;

| d) | kõigi lennuliini teenindavate või teenindada kavatsevate lennuettevõtjate kogumõju. |
| --- | --- |

d)

kõigi lennuliini teenindavate või teenindada kavatsevate lennuettevõtjate kogumõju.

4.   Kui liikmesriik soovib kehtestada avaliku teenindamise kohustust, edastab ta avaliku teenindamise kohustuse kavandatud kehtestamist käsitleva täieliku teksti komisjonile, teistele asjaomastele liikmesriikidele ja lennujaamadele ning kõnealusel lennuliinil tegutsevatele lennuettevõtjatele.

Komisjon avaldab Euroopa Liidu Teatajas teadaande, milles

| a) | määratakse kindlaks need kaks lennujaama, mida asjaomane lennuliin ühendab, ja võimaliku(d) vahemaandumise koha(d); |
| --- | --- |

a)

määratakse kindlaks need kaks lennujaama, mida asjaomane lennuliin ühendab, ja võimaliku(d) vahemaandumise koha(d);

| b) | esitatakse asjaomase avaliku teenindamise kohustuse jõustumise kuupäev ning |
| --- | --- |

b)

esitatakse asjaomase avaliku teenindamise kohustuse jõustumise kuupäev ning

| c) | märgitakse täielik aadress, kus asjaomane liikmesriik muudab viivitamata ja tasuta kättesaadavaks vastava avaliku teenindamise kohustuse teksti ja seda käsitleva asjakohase teabe ja/või dokumendid. |
| --- | --- |

c)

märgitakse täielik aadress, kus asjaomane liikmesriik muudab viivitamata ja tasuta kättesaadavaks vastava avaliku teenindamise kohustuse teksti ja seda käsitleva asjakohase teabe ja/või dokumendid.

5.   Hoolimata lõike 4 sätetest, avaldatakse nende lennuliinide puhul, kus lennuteenust kasutab eeldatavalt alla 10 000 reisija aastas, avaliku teenindamise kohustust käsitlev teadaanne kas Euroopa Liidu Teatajas või asjaomase liikmesriigi ametlikus väljaandes.

6.   Avaliku teenindamise kohustuse jõustumise kuupäev ei tohi olla varasem lõike 4 teises lõigus osutatud teadaande avaldamise kuupäevast.

7.   Kui avaliku teenindamise kohustus on kehtestatud vastavalt lõigetele 1 ja 2, saab ühenduse lennuettevõtja pakkuda kohtade müüki juhul, kui kõnealune lennuteenus vastab kõikidele avaliku teenindamise kohustuse nõuetele. Järelikult käsitatakse seda lennuteenust regulaarlennuna.

8.   Kui avaliku teenindamise kohustus on kehtestatud vastavalt lõigetele 1 ja 2, võib ühenduse iga teine lennuettevõtja alustada regulaarlende, mis vastavad kõikidele avaliku teenindamise kohustuse nõuetele, sealhulgas perioodil, mida võidakse nõuda vastavalt lõikele 2.

9.   Olenemata lõikest 8, kui ükski ühenduse lennuettevõtja ei ole alustanud ega saa tõestada, et ta on alustamas püsivaid regulaarlende vastavalt avaliku teenindamise kohustusele, mis on sellel lennuliinil kehtestatud, võib liikmesriik piirata juurdepääsu kõnealuse lennuliini regulaarlendudele ühe ühenduse lennuettevõtjaga kuni neljaks aastaks; seejärel vaadatakse olukord uuesti läbi.

Kõnealuse ajavahemiku pikkuseks võib olla kuni viis aastat, kui avaliku teenindamise kohustus on kehtestatud lennuliinile, mis lendab äärepoolseimat piirkonda teenindavasse lennujaama, nagu on osutatud asutamislepingu artikli 299 lõikes 2.

10.   Õigus teenindada lõikes 9 osutatud lennuliini antakse vastavalt artiklile 17 avaliku pakkumise teel kas ühe, või funktsionaalse tõhususe tõttu õigustatud juhul mitme sellise lennuliini jaoks ühenduse mis tahes lennuettevõtjale, kellel on selliste lennuteenuste osutamise õigus. Haldusliku tõhususe tõttu võib liikmesriik erinevate lennuliinide katmiseks kuulutada välja üksikud pakkumismenetlused.

11.   Avaliku teenindamise kohustus loetakse lõppenuks, kui sellise kohustusega hõlmatud lennuliinil ei ole regulaarlende tehtud 12 kuulise ajavahemiku jooksul.

12.   Kui vastavalt artiklile 17 valitud ühenduse lennuettevõtja puhul on teenindamine äkitselt häiritud, võib asjaomane liikmesriik hädaolukorras ning vastastikusel kokkuleppel valida kuni seitsmekuuliseks pikendamatuks perioodiks avaliku teenindamise kohustuse teenust osutama muu ühenduse lennuettevõtja järgmistel tingimustel:

| a) | liikmesriik maksab hüvitist vastavalt artikli 17 lõikele 8; |
| --- | --- |

a)

liikmesriik maksab hüvitist vastavalt artikli 17 lõikele 8;

| b) | valik tehakse ühenduse lennuettevõtjate hulgast ning järgitakse läbipaistvuse ja mittediskrimineerimise põhimõtteid; |
| --- | --- |

b)

valik tehakse ühenduse lennuettevõtjate hulgast ning järgitakse läbipaistvuse ja mittediskrimineerimise põhimõtteid;

| c) | algatatakse uus pakkumismenetlus. |
| --- | --- |

c)

algatatakse uus pakkumismenetlus.

Komisjoni ja asjaomast liikmesriiki/asjaomaseid liikmesriike teavitatakse viivitamata kiirmenetlusest ja selle põhjustest. Vastavalt artikli 25 lõikes 2 osutatud menetlusele võib komisjon liikmesriigi taotlusel või omal algatusel peatada kõnealuse menetluse, kui ta pärast oma hinnangut käsitab seda käesoleva lõike nõuetele mittevastavana või muul viisil ühenduse õigusaktidega vastuolus olevana.

Artikkel 17

Avaliku teenindamise kohustuse avalik pakkumismenetlus

1.   Artikli 16 lõikes 10 nõutav avalik pakkumine korraldatakse vastavalt käesoleva artikli lõigetes 2 kuni 10 sätestatud menetlusele.

2.   Asjaomane liikmesriik edastab komisjonile pakkumiskutse täieliku teksti, välja arvatud juhul, kui ta on kooskõlas artikli 16 lõikega 5 teavitanud avaliku teenindamise kohustusest, avaldades teadaande riiklikus ametlikus väljaandes. Sellisel juhul avaldatakse ka pakkumiskutse liikmesriigi ametlikus väljaandes.

3.   Pakkumiskutse ja edasised lepingud sisaldavad muu hulgas järgmisi punkte:

| a) | avaliku teenindamise kohustuse korral nõutavad standardid; |
| --- | --- |

a)

avaliku teenindamise kohustuse korral nõutavad standardid;

| b) | lepingu muutmise ja lõpetamise eeskirjad, arvestades ettenägematuid muudatusi; |
| --- | --- |

b)

lepingu muutmise ja lõpetamise eeskirjad, arvestades ettenägematuid muudatusi;

| c) | lepingu kehtivusaeg; |
| --- | --- |

c)

lepingu kehtivusaeg;

| d) | karistused lepingu rikkumise korral; |
| --- | --- |

d)

karistused lepingu rikkumise korral;

| e) | objektiivsed ja läbipaistvad parameetrid, mille alusel arvutatakse avaliku teenindamise kohustuse vajaduse korral lõpetamise puhul makstav hüvitis. |
| --- | --- |

e)

objektiivsed ja läbipaistvad parameetrid, mille alusel arvutatakse avaliku teenindamise kohustuse vajaduse korral lõpetamise puhul makstav hüvitis.

4.   Komisjon avalikustab pakkumiskutse Euroopa Liidu Teatajas avaldatavas teadaandes. Pakkumiste esitamise tähtaeg ei ole varasem kui kaks kuud pärast sellise teadaande avaldamise kuupäeva. Kui pakkumine hõlmab lennuliini, millele juurdepääs on vastavalt artikli 16 lõikele 9 juba piiratud ühe lennuettevõtjaga, avaldatakse pakkumiskutse vähemalt kuus kuud enne uue kontsessiooni algust, et hinnata piiratud juurdepääsu jätkuvat vajalikkust.

5.   Teadaanne sisaldab järgmist teavet:

| a) | asjaomane liikmesriik/asjaomased liikmesriigid; |
| --- | --- |

a)

asjaomane liikmesriik/asjaomased liikmesriigid;

| b) | asjaomane lennuliin; |
| --- | --- |

b)

asjaomane lennuliin;

| c) | lepingu kehtivusaeg; |
| --- | --- |

c)

lepingu kehtivusaeg;

| d) | täielik aadress, kus asjaomane liikmesriik muudab viivitamata ja tasuta kättesaadavaks pakkumiskutse teksti ning avaliku pakkumisega ning avaliku teenindamise kohustusega seotud asjakohase teabe ja/või dokumendid; |
| --- | --- |

d)

täielik aadress, kus asjaomane liikmesriik muudab viivitamata ja tasuta kättesaadavaks pakkumiskutse teksti ning avaliku pakkumisega ning avaliku teenindamise kohustusega seotud asjakohase teabe ja/või dokumendid;

| e) | pakkumiste esitamise lõpptähtaeg. |
| --- | --- |

e)

pakkumiste esitamise lõpptähtaeg.

6.   Asjaomane liikmesriik/asjaomased liikmesriigid edastavad viivitamata ja tasuta asjakohase teabe ning dokumendid, mida taotleb avalikust pakkumisest huvitatud osaline.

7.   Valik pakkumiste seast tehakse võimalikult kiiresti, võttes arvesse teeninduse piisavust, sealhulgas tarbijatele pakutavaid hindu ja tingimusi ning asjaomase liikmesriigi/asjaomaste liikmesriikide nõutava võimaliku hüvitise suurust.

8.   Asjaomane liikmesriik võib hüvitada lõike 7 alusel valitud lennuettevõtja kulud, et ta vastaks artikli 16 alusel kehtestatud avaliku teenindamise kohustuse korral nõutavatele standarditele. Sellisel kulude hüvitamisel ei tohi ületada summat, mis on nõutav, et katta iga avaliku teenindamise kohustuse täitmisega seotud netokulud, võttes arvesse sellega kaasnevaid ja lennuettevõtjale jäävaid tulusid ning mõistlikku kasu.

9.   Liikmesriik esitab komisjonile viivitamata avaliku pakkumise tulemustest ja valikust kirjaliku teabe, mis sisaldab järgmist:

| a) | pakkujate numbrid, nimed ja neid käsitlev äriline teave; |
| --- | --- |

a)

pakkujate numbrid, nimed ja neid käsitlev äriline teave;

| b) | pakkumistes sisalduv operatiivteave; |
| --- | --- |

b)

pakkumistes sisalduv operatiivteave;

| c) | pakkumistes taotletav hüvitis; |
| --- | --- |

c)

pakkumistes taotletav hüvitis;

| d) | valitud pakkuja nimi. |
| --- | --- |

d)

valitud pakkuja nimi.

10.   Liikmesriigi taotlusel või omal algatusel võib komisjon taotleda, et liikmesriigid esitaksid ühe kuu jooksul kõik asjakohased dokumendid, milles käsitletakse lennuettevõtja valimist avaliku teenindamise kohustuse täitmiseks. Kui taotletud dokumente ei esitata õigel ajal, võib komisjon vastavalt artikli 25 lõikes 2 osutatud menetlusele teha otsuse asjaomase pakkumiskutse peatamise kohta.

Artikkel 18

Avaliku teenindamise kohustuste kontrollimine

1.   Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed selle tagamiseks, et iga artiklite 16 ja 17 alusel vastu võetud otsus vaadatakse läbi tõhusalt ning eelkõige võimalikult kiiresti, kui sellised otsused on vastuolus ühenduse õigusega või seda õigust rakendavate siseriiklike õigusnormidega.

Eelkõige võib komisjon liikmesriigi taotlusel või omal algatusel nõuda, et liikmesriigid esitaksid kahe kuu jooksul järgmised dokumendid:

| a) | dokument, milles põhjendatakse vajadust avaliku teenindamise kohustuse järele ning selle vastavust artiklis 16 osutatud kriteeriumidele; |
| --- | --- |

a)

dokument, milles põhjendatakse vajadust avaliku teenindamise kohustuse järele ning selle vastavust artiklis 16 osutatud kriteeriumidele;

| b) | asjaomast piirkonda hõlmav majandusanalüüs; |
| --- | --- |

b)

asjaomast piirkonda hõlmav majandusanalüüs;

| c) | kavandatud kohustuste ja majandusarengualaste eesmärkide vahelise proportsionaalsuse analüüs; |
| --- | --- |

c)

kavandatud kohustuste ja majandusarengualaste eesmärkide vahelise proportsionaalsuse analüüs;

| d) | juba pakutavate lennuteenuste olemasolu korral nende analüüs ning analüüs ka muude kättesaadavate transpordiliikide kohta, mida võib käsitada kavandatava kohustuse asendusena. |
| --- | --- |

d)

juba pakutavate lennuteenuste olemasolu korral nende analüüs ning analüüs ka muude kättesaadavate transpordiliikide kohta, mida võib käsitada kavandatava kohustuse asendusena.

2.   Liikmesriigi taotlusel, kes leiab, et lennuliini arendamist on põhjendamatult piiratud artiklite 16 ja 17 alusel, või omal algatusel viib komisjon läbi uurimise ja teeb kuue kuu jooksul pärast taotluse saamist ning kooskõlas artikli 25 lõikes 2 osutatud menetlusega kõigi asjakohaste tegurite põhjal otsuse, kas jätkata artiklite 16 ja 17 kohaldamist asjaomase lennuliini suhtes.

---

| 17.6.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 194/29 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 194/29

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(juhtum M.7746 – Teva / Allergan Generics)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2017/C 194/02)

10. märtsil 2016 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b koostoimes sama määruse artikli 6 lõikega 2. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex'i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32016M7746 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex'i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32016M7746 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

| 17.6.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 194/29 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 194/29

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(juhtum M.8503 – Goldman Sachs / Eurazeo / Dominion Web Solutions)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2017/C 194/03)

8. juunil 2017 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex'i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32017M8503 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex'i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32017M8503 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

| 17.6.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 194/30 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 194/30

---

NÕUKOGU OTSUS,

8. juuni 2017,

millega uuendatakse Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse haldusnõukogu

(2017/C 194/04)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse nõukogu 10. veebruari 1975. aasta määrust (EMÜ) nr 337/75 Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse loomise kohta, (1) eriti selle artiklit 4,

võttes arvesse Ungari valitsuse esitatud kandidatuuri

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu nimetas oma 14. juuli 2015. aasta otsusega (2) ja 14. septembri 2015. aasta otsusega (3) ametisse Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse haldusnõukogu liikmed ajavahemikuks 18. septembrist 2015 kuni 17. septembrini 2018. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu nimetas oma 14. juuli 2015. aasta otsusega (2) ja 14. septembri 2015. aasta otsusega (3) ametisse Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse haldusnõukogu liikmed ajavahemikuks 18. septembrist 2015 kuni 17. septembrini 2018.

| (2) | Seoses Lázló ODROBINA tagasiastumisega on keskuse haldusnõukogu valitsuste esindajate kategoorias vabanenud Ungari liikmekoht. |
| --- | --- |

(2)

Seoses Lázló ODROBINA tagasiastumisega on keskuse haldusnõukogu valitsuste esindajate kategoorias vabanenud Ungari liikmekoht.

| (3) | Eelnimetatud keskuse haldusnõukogu liikmed tuleks nimetada ametisse järelejäänud ametiajaks kuni 17. septembrini 2018, |
| --- | --- |

(3)

Eelnimetatud keskuse haldusnõukogu liikmed tuleks nimetada ametisse järelejäänud ametiajaks kuni 17. septembrini 2018,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga nimetatakse Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse haldusnõukogu liikmeks järelejäänud ametiajaks kuni 17. septembrini 2018 järgmine isik:

VALITSUSTE ESINDAJAD:

| UNGARI | Krisztina VUJKOV TOMORNÉ |
| --- | --- |

UNGARI

Krisztina VUJKOV TOMORNÉ

Artikkel 2

Käesolev otsus avaldatakse teavitamise eesmärgil Euroopa Liidu Teatajas.

Luxembourg, 8. juuni 2017

Nõukogu nimel

eesistuja

K. SIMSON

---

(1)  EÜT L 39, 13.2.1975, lk 1.

1

(2)  ELT C 232, 16.7.2015, lk 2.

2

(3)  ELT C 305, 16.9.2015, lk 2.

3

---

Euroopa Komisjon

| 17.6.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 194/32 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 194/32

---

Euro vahetuskurss (1)

16. juuni 2017

(2017/C 194/05)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,1167 |
| JPY | Jaapani jeen | 124,33 |
| DKK | Taani kroon | 7,4361 |
| GBP | Inglise nael | 0,87453 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,7370 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,0885 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 9,4615 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 26,233 |
| HUF | Ungari forint | 307,91 |
| PLN | Poola zlott | 4,2184 |
| RON | Rumeenia leu | 4,5835 |
| TRY | Türgi liir | 3,9225 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,4683 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4766 |
| HKD | Hongkongi dollar | 8,7108 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,5441 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,5457 |
| KRW | Korea vonn | 1 265,35 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 14,3831 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,6089 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,3995 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 14 849,32 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,7756 |
| PHP | Filipiini peeso | 55,614 |
| RUB | Vene rubla | 64,2300 |
| THB | Tai baat | 37,923 |
| BRL | Brasiilia reaal | 3,6681 |
| MXN | Mehhiko peeso | 20,0887 |
| INR | India ruupia | 71,9515 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,1167

JPY

Jaapani jeen

124,33

DKK

Taani kroon

7,4361

GBP

Inglise nael

0,87453

SEK

Rootsi kroon

9,7370

CHF

Šveitsi frank

1,0885

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

9,4615

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

26,233

HUF

Ungari forint

307,91

PLN

Poola zlott

4,2184

RON

Rumeenia leu

4,5835

TRY

Türgi liir

3,9225

AUD

Austraalia dollar

1,4683

CAD

Kanada dollar

1,4766

HKD

Hongkongi dollar

8,7108

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,5441

SGD

Singapuri dollar

1,5457

KRW

Korea vonn

1 265,35

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

14,3831

CNY

Hiina jüaan

7,6089

HRK

Horvaatia kuna

7,3995

IDR

Indoneesia ruupia

14 849,32

MYR

Malaisia ringit

4,7756

PHP

Filipiini peeso

55,614

RUB

Vene rubla

64,2300

THB

Tai baat

37,923

BRL

Brasiilia reaal

3,6681

MXN

Mehhiko peeso

20,0887

INR

India ruupia

71,9515

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 17.6.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 194/33 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 194/33

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

15. juuni 2017,

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artiklis 105 osutatud veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi muutmise taotluse avaldamise kohta Euroopa Liidu Teatajas [Almansa (KPN)]

(2017/C 194/06)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artikli 97 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Hispaania on esitanud nimetuse „Almansa“ tootespetsifikaadi muutmise taotluse vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artiklile 105. |
| --- | --- |

(1)

Hispaania on esitanud nimetuse „Almansa“ tootespetsifikaadi muutmise taotluse vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artiklile 105.

| (2) | Komisjon vaatas taotluse läbi ja leidis, et määruse (EL) nr 1308/2013 artiklites 93–96, artikli 97 lõikes 1 ning artiklites 100, 101 ja 102 sätestatud tingimused on täidetud. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon vaatas taotluse läbi ja leidis, et määruse (EL) nr 1308/2013 artiklites 93–96, artikli 97 lõikes 1 ning artiklites 100, 101 ja 102 sätestatud tingimused on täidetud.

| (3) | Selleks et lubada vastuväidete esitamist vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artiklile 98, tuleks nimetuse „Almansa“ tootespetsifikaadi muutmise taotlus avaldada Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

(3)

Selleks et lubada vastuväidete esitamist vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artiklile 98, tuleks nimetuse „Almansa“ tootespetsifikaadi muutmise taotlus avaldada Euroopa Liidu Teatajas.

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Ainus artikkel

Nimetuse „Almansa“ (KPN) tootespetsifikaadi muutmise taotlus, mis vastab määruse (EL) nr 1308/2013 artiklile 105, on esitatud käesoleva otsuse lisas.

Vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artiklile 98 annab käesoleva otsuse avaldamine õiguse esitada vastuväiteid käesoleva artikli esimeses lõigus osutatud tootespetsifikaadi muutmise suhtes kahekuulise tähtaja jooksul alates käesoleva otsuse avaldamise kuupäevast Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 15. juuni 2017

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Phil HOGAN

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

---

LISA

„ALMANSA“

AOP-ES-A0044-AM03

Taotluse esitamise kuupäev 31. august 2015

Tootespetsifikaadi muutmise taotlus

1.   Muutmise puhul kohaldatavad eeskirjad:

Määruse (EL) nr 1308/2013 artikkel 105 – oluline muudatus

2.   Muudatuse põhjuste kirjeldus

2.1.   Toote kirjeldus

Muudatused on seotud veiniturul toimuvate uuendustega. Tarbijad nõuavad üha enam väiksema alkoholisisaldusega veine ning veine, mis on valmistatud uutest viinamarjasortidest, mis on optimaalselt kohandunud piirkonna mullastiku- ja kliimatingimustega.

Muu hulgas täpsustatakse noorte valgete, noorte punaste ja punaste veinide („Roble“) alkoholisisaldust poolkuivade, poolmagusate ja magusate veinide puhul, märkides selliste veinide minimaalseks alkoholisisalduseks 9 %.

Turunõudluse ja konkurentsi tõttu on päritolunimetuse Almansa all hakatud tootma vahuveine, mis avavad uusi turustamisvõimalusi ning edendavad jätkuvalt päritolunimetust Almansa.

Seetõttu määratakse selle punkti all kindlaks näitajad, mida kaitstud päritolunimetusega Almansa kvaliteetvahuveinide tootmisel tuleb järgida.

2.2.   Veinivalmistustava

Noore valge veini, noore punase veini, vaadis kääritatud valge veini ja valge veini „Crianza“ puhul kustutakse nõue pressimisel kasutatava maksimaalse rõhu kohta, kuid säilitatakse nõue maksimaalse saagikuse kohta. Saagikuse mõõtmise kaudu arvutatakse pressimisel kasutatava rõhu piirväärtus.

Noore roosa veini puhul kustutatakse virde leotamise ajapiirang, kuna veini tootmisel ei ole võimalik kehtestada minimaalset ja maksimaalset leotamise aega. See sõltub viinamarja küpsusest, virde temperatuurist leotamise ajal ning viinamarjasordist. Sel moel soovitakse tagada, et roosad veinid ei oleks liiga tumeda värvusega, liiga tanniinised, robustsed ning raskesti turustatavad.

Kvaliteetvahuveinide kohta lisatakse uus peatükk, kus täpsustatakse, et kvaliteetvahuveinid peavad vastama määruse (EÜ) nr 606/2009 II lisa C osas sätestatud nõuetele. Neid veine hakatakse tootma päritolunimetuse Almansa all. Lisaks on võimalik märkida kääritamise viis vastavalt määruse (EÜ) nr 607/2009 artikli 66 lõike 4 sätetele.

2.3.   Geograafilise piirkonna määratlus

Selles peatükis soovitakse muuta geograafilist piirkonda ning määratleda see omavalitsuste kaudu, mitte katastriüksuste kaudu nagu praegu. Alates 1975. aastast (19. mai 1975. aasta otsus nr 16414 päritolunimetuse Almansa ja selle reguleeriva asutuse kohta) kuni 2006. aastani (Consejería de Agricultura 1. veebruari 2006. aasta otsus, millega kehtestatakse tootmisstandardid ja milles käsitletakse päritolunimetusega Almansa veinide muid omadusi või tehnilisi kirjeldusi) oli geograafiline piirkond määratletud kommuunide kaudu. 2006. aastal muudeti kõnealuste veinide tootmisstandardeid ning määratleti geograafiline piirkond katastriüksuste kaudu.

Praegune geograafiline piirkond on määratletud lähtudes viinapuude kasvualadest. Kõnealune geograafiline piirkond ei ole ühtlane, toomisstandardis märgitud katastriüksuste vahel on tühimikud ning piirkond ei vasta Almansa päritolunimetusega veinide ajaloolisele tootmispiirkonnale. Samas järgitakse geograafilise piirkonnaga hõlmamata aladel Almansa päritolunimetusega veinide tootmistingimusi ning need alad peaksid seega olema märgitud tootespetsifikaadis. Esitatud muudatusega püütakse vältida tulevikus maakorralduse ja katastriüksuste piiride või numeratsiooni muudatustega seotud vigu.

Seetõttu taotletakse, et päritolunimetuse Almansa geograafiline piirkond hõlmaks viinamarjaistandusi ja istandusaluseid maatükke järgmistes kommuunides:

| — | Almansa |
| --- | --- |

—

Almansa

| — | Alpera |
| --- | --- |

—

Alpera

| — | Bonete |
| --- | --- |

—

Bonete

| — | Corral Rubio |
| --- | --- |

—

Corral Rubio

| — | Higueruela |
| --- | --- |

—

Higueruela

| — | Hoya Gonzalo |
| --- | --- |

—

Hoya Gonzalo

| — | Pétrola |
| --- | --- |

—

Pétrola

| — | Chinchilla omavalitsuse ala, mis hõlmab Villar de Chinchillat ja piirneb maanteega nr AB-402 (kulgeb Hornast Venta de Alhamani) ning kommuunidega Pétrola, Corral Rubio, Bonete, Higueruela ja Hoya Conzalo. |
| --- | --- |

—

Chinchilla omavalitsuse ala, mis hõlmab Villar de Chinchillat ja piirneb maanteega nr AB-402 (kulgeb Hornast Venta de Alhamani) ning kommuunidega Pétrola, Corral Rubio, Bonete, Higueruela ja Hoya Conzalo.

Kõik nimetatud kommuunid moodustavad ühtse piirkonna, mille mullastiku- ja kliimatingimused on sarnased ning vastavad päritolunimetuse Almansa tootespetsifikaadis esitatud nõuetele, mis olid sätestatud nende veinide tootmisstandardis enne 2006. aastat.

2.4.   Viinamarjasordid

Lisatakse viinamarjasort ’Pinot Noir’ (teisese sordina), kuna seda on alates 2000. aastast selles geograafilises piirkonnas kasvatatud ning sort võimaldab saada päritolunimetuse Almansa kvaliteedinõuetele vastavaid veine.

2.5.   Seos piirkonnaga

Selles peatükis täpsustatakse geograafilise piirkonna seoseid kvaliteetvahuveinidega.

Mullastiku- ja kliimatingimused, piirkonna asukoht, viinamarjakasvatajate veinitootmiskogemused ja päritolunimetusega veinide jaoks sobivad viinamarjasordid loovad soodsad tingimused, et kasvatada päritolunimetuse kvaliteeditingimustele vastavaid viinamarju, mida kasutatakse kvaliteetvahuveinide tootmiseks.

2.6.   Kontrolliasutuse nimi ja aadress

Pädevate kontrolliasutuste nimed ja aadressid on esitatud muutmistaotluse esitamise seisuga ning lisatud on ka link veebilehele, kus on võimalik tutvuda KPN Almansa pädevate kontrolliasutuste ajakohastatud andmetega.

KOONDDOKUMENT

1.   Nimetus

Almansa

2.   Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

| 1. | Vein |
| --- | --- |

1.

Vein

| 5. | Kvaliteetvahuvein |
| --- | --- |

5.

Kvaliteetvahuvein

4.   Veini(de) kirjeldus

Noored valged ja roosad kuivad veinid

Valged veinid on kerged, keskmise alkoholisisaldusega, tumekollase värvuse ja tagasihoidliku lõhnaga.

Roosade veinide värv varieerub maasikaroosast vaarikaroosani. Veinid on värsked, kerged ja keskmise happesusega. Maitselt on need erksad ja puuviljased.

Üldised analüütilised omadused

| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsent): | 11,5 |
| --- | --- |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsent): | 11,5 |
| Minimaalne üldhappesus: | 4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta): | 10 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta): | 180 |

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsent):

11,5

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsent):

11,5

Minimaalne üldhappesus:

4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta):

10

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta):

180

Noored valged ja roosad poolkuivad, poolmagusad ja magusad veinid

Välimuselt ja lõhnalt sarnanevad need samast viinamarjasordist valmistatud kuivade veinidega.

Maitselt on need alkoholisisalduse, happesuse ning jääksuhkrusisalduse osas tasakaalus.

Üldised analüütilised omadused

| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsent): | 11,5 |
| --- | --- |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsent): | 9 |
| Minimaalne üldhappesus: | 4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta): | 10 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta): | 180 |

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsent):

11,5

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsent):

9

Minimaalne üldhappesus:

4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta):

10

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta):

180

Vaadis kääritatud valge vein ja valge vein „Crianza“

Välimuselt on see puhas ja kirgas, õlgkollase ja/või kullakarva värvusega.

Lõhnas on tunda esmaseid ja kolmanda taseme, vaadist tulenevaid röstitud aroome. Keskmise kuni tugeva intensiivsusega.

Maitse on tasakaalus ja mahe, puuviljase järelmaitse ning töötlemata puidu nootidega.

Üldised analüütilised omadused

| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsent): | 11,5 |
| --- | --- |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsent): | 11,5 |
| Minimaalne üldhappesus: | 4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta): | 11,7 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta): | 180 |

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsent):

11,5

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsent):

11,5

Minimaalne üldhappesus:

4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta):

11,7

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta):

180

Noor kuiv punane vein ja kuiv punane vein „Roble“

Punased veinid on tumeda ja selge värvusega ning lillaka/granaat- ja/või purpurpunase värvusega. Nende suurepärane happesuse tase võimaldab pikemat vananemist ja säilitamist. Veinid on tugeva lõhna ja intensiivse värvusega, mis moodustavad kokku meeldiva keskmise intensiivsuse.

Need veinid on tugeva struktuuriga, laialdase paletiga, tasakaalus ning kergelt tanniinise iseloomuga. Tammevaadis laagerdunud veinidel on keskmine püsivus ja röstitud nootidega retronasaalne lõhn.

Üldised analüütilised omadused

| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsent): | 12 |
| --- | --- |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsent): | 12 |
| Minimaalne üldhappesus: | 4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta): | 11,7 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta): | 150 |

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsent):

12

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsent):

12

Minimaalne üldhappesus:

4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta):

11,7

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta):

150

Noor punane vein ja noor punane vein „Roble“, poolkuivad, poolmagusad ja magusad

Välimuselt ja lõhnalt sarnanevad need samast viinamarjasordist valmistatud kuivade veinidega.

Maitselt on need alkoholisisalduse, happesuse ning jääksuhkrusisalduse osas tasakaalus.

Üldised analüütilised omadused

| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsent): | 12 |
| --- | --- |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsent): | 9 |
| Minimaalne üldhappesus: | 4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta): | 11,7 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta): | 150 |

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsent):

12

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsent):

9

Minimaalne üldhappesus:

4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta):

11,7

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta):

150

Punane vein „Crianza“, „Reserva“ ja „Gran reserva“

Kirsi- või rubiinpunase värvusega, võimalike kuldkollaste varjunditega. Veini palett on keskmine või sellest veidi intensiivsem.

Lõhn on meeldiv segu marjadest ja vaadist või vürtsikatest aroomidest. Keskmise või suurema intensiivsusega.

Struktureeritud keskmise tanniinisusega vein, millel on tasakaalus ja kestev järelmaitse. *Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus: 15 mekv liitri kohta vanade veinide puhul.

Üldised analüütilised omadused

| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsent): | 12 |
| --- | --- |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsent): | 12 |
| Minimaalne üldhappesus: | 4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta): | 16,7 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta): | 150 |

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsent):

12

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsent):

12

Minimaalne üldhappesus:

4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta):

16,7

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta):

150

Kvaliteetvahuvein

Väikesed kauakestvad mullid, valged veinid on heledate või kuldsete säravate toonidega, roosad veinid on roosade või tellisepunaste toonidega. Puhta ja puuviljase lõhnaga; Reserva veinide lõhn on intensiivne. Maitselt on need tasakaalukad ja erksad.

Üldised analüütilised omadused

| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsent): | 11 |
| --- | --- |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsent): | 10 |
| Minimaalne üldhappesus: | 4 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta): | 13,3 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta): | 185 |

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsent):

11

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsent):

10

Minimaalne üldhappesus:

4 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta):

13,3

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta):

185

5.   Veinivalmistustavad

a.   Peamised veinivalmistustavad

Asjaomane veinivalmistustava

Alkoholkäärimine peab toimuma kuni kääritatavate suhkrute täieliku ammendumiseni; esmaste iseloomulike lõhnade saamiseks ei tohi valgete veinide temperatuur ületada 20 °C, roosade veinide puhul 25 °C ja punaste veinide puhul 28 °C. Kääritamise võib peatada jääksuhkrute säilitamiseks või kuivade veinide puhul magustamiseks tootmispiirkonnast pärit puhastatud kontsentreeritud viinamarjavirdega.

Veine võib teatud aja jooksul laagerdada, mis tähendab veinide „Crianza“, „Reserva“ ja „Gran reserva“ puhul vastavalt 18, 24 ja 36 kuud. Vaadid on tammepuidust ja mahutavad kuni 330 liitrit.

Kvaliteetvahuveinid peavad vastama määruse (EÜ) nr 606/2009 II lisa nõuetele.

b.   Maksimaalne saagikus

Valge veini viinamarjad, mille viinapuud on kujundatud lehvikukujuliselt

7 860 kg viinamarju hektari kohta

Valge veini viinamarjad, mille viinapuud on kujundatud lehvikukujuliselt

55 hektoliitrit hektari kohta

Punase veini viinamarjad, mille viinapuud on kujundatud lehvikukujuliselt

6 430 kg viinamarju hektari kohta

Punase veini viinamarjad, mille viinapuud on kujundatud lehvikukujuliselt

45 hektoliitrit hektari kohta

Valge veini viinamarjad, mille viinapuud on kujundatud spaleerina

11 430 kilogrammi viinamarju hektari kohta

Valge veini viinamarjad, mille viinapuud on kujundatud spaleerina

80 hektoliitrit hektari kohta

Punase veini viinamarjad, mille viinapuud on kujundatud spaleerina

10 000 kg viinamarju hektari kohta

Punase veini viinamarjad, mille viinapuud on kujundatud spaleerina

70 hektoliitrit hektari kohta

6.   Kindlaksmääratud piirkond

Geograafiline piirkond hõlmab viinamarjaistandusi ja istandusaluseid maatükke järgmistes kommuunides: Almansa, Alpera, Bonete, Corral Rubio, Higuereula, Hoya Gonzalo, Pétrola ja Chinchilla (ala piirneb maanteega nr AB-402 (kulgeb Hornast Venta de Alhamani) ning kommuunidega Pétrola, Corral Rubio, Bonete, Higueruela ja Hoya Conzalo).

7.   Peamised veiniviinamarjasordid

Verdejo

Garnacha Tintorera

Monastrell

8.   Seos(ed)

Vein

| 1) | Üksikasjalik teave geograafilise piirkonna kohta (looduslikud ja inimtegurid)
  Päritolunimetuse Almansa geograafiline piirkond asub kõrgplatool, mis piirneb idast endise Valencia Kuningriigi Almansa koridoriga. See koht oli sajandeid seotud läbipääsuga Levantest Kastiiliasse. Peamine päritolunimetuse Almansa piirkonda Levante maadest eristav kriteerium on erinev kõrgus merepinnast. Almansa piirkond asub 400 meetri (naaberküla Fuente La Higuera) kuni 700 meetri (Almansa) kõrgusel merepinnast, kuigi kaks linna on üksteisest vaid 15 km kaugusel. Valitseb ekstreemne mandriline kliima, väga külmade ja kuivade talvedega, mis vahelduvad väga kuumade suvedega. Sademeid on enim kevadel ja suve lõpus, keskmine sademete hulk jääb alla 250 mm aastas.
  Muld on üldiselt lubjarikas ja õhukese substraadiga kivised alad vahelduvad liivasemate ja sügavamate aladega. Üldiselt ei ole tegu viljakate maadega ning saagikus hektari kohta on väike.
  Päritolunimetuse Almansa piirkonna moodustavad kommuunid asuvad kõik Albacete provintsis. Tegemist on põllumajandusliku piirkonnaga, mille suurim linn on 26 000 elanikuga Almansa ning mille peamiseks tuluallikaks on põllumajandus. Päritolunimetus Almansa loodi 1966. aastal. |
| --- | --- |

1)

Üksikasjalik teave geograafilise piirkonna kohta (looduslikud ja inimtegurid)

Päritolunimetuse Almansa geograafiline piirkond asub kõrgplatool, mis piirneb idast endise Valencia Kuningriigi Almansa koridoriga. See koht oli sajandeid seotud läbipääsuga Levantest Kastiiliasse. Peamine päritolunimetuse Almansa piirkonda Levante maadest eristav kriteerium on erinev kõrgus merepinnast. Almansa piirkond asub 400 meetri (naaberküla Fuente La Higuera) kuni 700 meetri (Almansa) kõrgusel merepinnast, kuigi kaks linna on üksteisest vaid 15 km kaugusel. Valitseb ekstreemne mandriline kliima, väga külmade ja kuivade talvedega, mis vahelduvad väga kuumade suvedega. Sademeid on enim kevadel ja suve lõpus, keskmine sademete hulk jääb alla 250 mm aastas.

Muld on üldiselt lubjarikas ja õhukese substraadiga kivised alad vahelduvad liivasemate ja sügavamate aladega. Üldiselt ei ole tegu viljakate maadega ning saagikus hektari kohta on väike.

Päritolunimetuse Almansa piirkonna moodustavad kommuunid asuvad kõik Albacete provintsis. Tegemist on põllumajandusliku piirkonnaga, mille suurim linn on 26 000 elanikuga Almansa ning mille peamiseks tuluallikaks on põllumajandus. Päritolunimetus Almansa loodi 1966. aastal.

| 2) | Teave veini kvaliteedi või omaduste kohta, mis on peamiselt või täielikult seotud geograafilise keskkonnaga.
  Päritolunimetuse Almansa tootmispiirkonna poolkõrbelise kontinentaalse kliima tõttu on mullad väheviljakad, mis lihtsustab ettevõtete tehtavat kontrolli viinamarjaistandustes, mille keskmine tootlikkus 4 500 kg hektari kohta. Selline viinapuude madal saagikus muudab punaste veinide värvi tumedamaks ja suurendab tanniinide kontsentratsiooni ning rikastab nende lõhna. Küpsemisperioodi mõjutab oluliselt öine järsk temperatuurimuutus, mis on seotud piirkonna kõrgusega merepinnast. See nähtus soodustab väga kvaliteetsete veinide tootmist. |
| --- | --- |

2)

Teave veini kvaliteedi või omaduste kohta, mis on peamiselt või täielikult seotud geograafilise keskkonnaga.

Päritolunimetuse Almansa tootmispiirkonna poolkõrbelise kontinentaalse kliima tõttu on mullad väheviljakad, mis lihtsustab ettevõtete tehtavat kontrolli viinamarjaistandustes, mille keskmine tootlikkus 4 500 kg hektari kohta. Selline viinapuude madal saagikus muudab punaste veinide värvi tumedamaks ja suurendab tanniinide kontsentratsiooni ning rikastab nende lõhna. Küpsemisperioodi mõjutab oluliselt öine järsk temperatuurimuutus, mis on seotud piirkonna kõrgusega merepinnast. See nähtus soodustab väga kvaliteetsete veinide tootmist.

| 3) | Geograafilise piirkonna omaduste ja veini kvaliteedi vahelised seosed
  Päritolunimetuse Almansa tootmispiirkond asub üleminekupiirkonnas, kus viinapuud paiknevad tasandikel, mida iseloomustab vett läbilaskev lubjarikas ja toitainevaene pinnas; lisaks on keskmine sademete hulk väike, jäädes alla 250 mm aastas. Vähene sademete hulk, vett läbilaskev pinnas ning madal saagikus tagavad veinidele rikkaliku lõhna- ning intensiivse värvuse. |
| --- | --- |

3)

Geograafilise piirkonna omaduste ja veini kvaliteedi vahelised seosed

Päritolunimetuse Almansa tootmispiirkond asub üleminekupiirkonnas, kus viinapuud paiknevad tasandikel, mida iseloomustab vett läbilaskev lubjarikas ja toitainevaene pinnas; lisaks on keskmine sademete hulk väike, jäädes alla 250 mm aastas. Vähene sademete hulk, vett läbilaskev pinnas ning madal saagikus tagavad veinidele rikkaliku lõhna- ning intensiivse värvuse.

Kvaliteetvahuvein

| 1) | Üksikasjalik teave geograafilise piirkonna kohta (looduslikud ja inimtegurid)
  Tootmispiirkonna ekstreemne kliima, väga külmade ja kuivade talvedega ning väga kuumade suvedega, mitte liiga suur kõrgus merepinnast, lubjarikkad mullad ja päritolunimetusega Almansa seotud veinitootmistraditsioonid moodustavad sobivad tingimused, et kasvatada kvaliteetseid viinamarju kvaliteetvahuveinide valmistamiseks. |
| --- | --- |

1)

Üksikasjalik teave geograafilise piirkonna kohta (looduslikud ja inimtegurid)

Tootmispiirkonna ekstreemne kliima, väga külmade ja kuivade talvedega ning väga kuumade suvedega, mitte liiga suur kõrgus merepinnast, lubjarikkad mullad ja päritolunimetusega Almansa seotud veinitootmistraditsioonid moodustavad sobivad tingimused, et kasvatada kvaliteetseid viinamarju kvaliteetvahuveinide valmistamiseks.

| 2) | Teave veini kvaliteedi või omaduste kohta, mis on peamiselt või täielikult seotud geograafilise keskkonnaga.
  Väheste sademete ning väheviljakate muldade tõttu on viinamarjade saagikus hektari kohta väike. See annabki päritolunimetusega Almansa kvaliteetvahuveinidele aroomikuse ja tasakaalukuse ning võimaldab väikeste ja kauakestvate mullide teket. |
| --- | --- |

2)

Teave veini kvaliteedi või omaduste kohta, mis on peamiselt või täielikult seotud geograafilise keskkonnaga.

Väheste sademete ning väheviljakate muldade tõttu on viinamarjade saagikus hektari kohta väike. See annabki päritolunimetusega Almansa kvaliteetvahuveinidele aroomikuse ja tasakaalukuse ning võimaldab väikeste ja kauakestvate mullide teket.

| 3) | Geograafilise piirkonna omaduste ja veini kvaliteedi vahelised seosed
  Ekstreemsed temperatuurid ja muldade lubjarikkus võimaldavad kasvatada lubatud sorte, mis annavad veinidele aroomikuse ja tasakaalukuse; lisaks tagavad kuivus, madal saagikus ja päikesepaiste loomuliku alkoholisisalduse, võimaldades toota kvaliteetvahuveine, millel on kindlaksmääratud alkoholisisaldus. |
| --- | --- |

3)

Geograafilise piirkonna omaduste ja veini kvaliteedi vahelised seosed

Ekstreemsed temperatuurid ja muldade lubjarikkus võimaldavad kasvatada lubatud sorte, mis annavad veinidele aroomikuse ja tasakaalukuse; lisaks tagavad kuivus, madal saagikus ja päikesepaiste loomuliku alkoholisisalduse, võimaldades toota kvaliteetvahuveine, millel on kindlaksmääratud alkoholisisaldus.

9.   Olulised lisatingimused

Õigusraamistik

Riigisisestes õigusaktides

Lisatingimuse liik

Märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Kindla ja ainsa viinamarjasordi nime kasutamiseks peab vähemalt 86 % viinamarjadest pärinema kõnealusest sordist ning see peab olema märgitud veiniregistris.

10.   Link tootespetsifikaadi juurde

http://pagina.jccm.es/agricul/paginas/comercial-industrial/consejos_new/pliegos/20131202_PLIEGO_DOP_ALMANSA.pdf

---

| 17.6.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 194/41 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 194/41

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

16. juuni 2017,

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artiklis 105 osutatud veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi muutmise taotluse avaldamise kohta Euroopa Liidu Teatajas [Méntrida (KPN)]

(2017/C 194/07)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artikli 97 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Hispaania on esitanud nimetuse „Méntrida“ tootespetsifikaadi muutmise taotluse vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artiklile 105. |
| --- | --- |

(1)

Hispaania on esitanud nimetuse „Méntrida“ tootespetsifikaadi muutmise taotluse vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artiklile 105.

| (2) | Komisjon vaatas taotluse läbi ja leidis, et määruse (EL) nr 1308/2013 artiklites 93–96, artikli 97 lõikes 1 ning artiklites 100, 101 ja 102 sätestatud tingimused on täidetud. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon vaatas taotluse läbi ja leidis, et määruse (EL) nr 1308/2013 artiklites 93–96, artikli 97 lõikes 1 ning artiklites 100, 101 ja 102 sätestatud tingimused on täidetud.

| (3) | Selleks et lubada vastuväidete esitamist vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artiklile 98, tuleks Euroopa Liidu Teatajas avaldada nimetuse „Méntrida“ tootespetsifikaadi muutmise taotlus, |
| --- | --- |

(3)

Selleks et lubada vastuväidete esitamist vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artiklile 98, tuleks Euroopa Liidu Teatajas avaldada nimetuse „Méntrida“ tootespetsifikaadi muutmise taotlus,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Ainus artikkel

Nimetuse „Méntrida“ tootespetsifikaadi muutmise taotlus vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artiklile 105 on esitatud käesoleva otsuse lisas.

Vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artiklile 98 annab käesoleva otsuse avaldamine õiguse esitada vastuväiteid käesoleva artikli esimeses lõigus osutatud tootespetsifikaadi muutmise suhtes kahekuulise tähtaja jooksul alates käesoleva otsuse avaldamise kuupäevast Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 16. juuni 2017

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Phil HOGAN

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

---

LISA

„MÉNTRIDA“

AOP-ES-A0047-AM03

Taotluse esitamise kuupäev 15. juuli 2015

Tootespetsifikaadi muutmise taotlus

1.   Muutmise puhul kohaldatavad eeskirjad

Artikkel 105 – oluline muudatus

2.   Muudatuse põhjuste kirjeldus

2.1.   Toote kirjeldus

Praeguse turu ja tarbijate nõudluse tõttu palutakse tootespetsifikaati lisada valged, roosad ja punased vahuveinid eesmärgiga

| — | suunata osa tootmist selliste toodete tootmisele, mis on suunatud laiahaardelisemale turule. |
| --- | --- |

—

suunata osa tootmist selliste toodete tootmisele, mis on suunatud laiahaardelisemale turule.

| — | Nende toodete puhul on märgata müügimahu kasvu, mida me peame vajalikuks kaitsta mitmekesistatud kvaliteedinormide abil. |
| --- | --- |

—

Nende toodete puhul on märgata müügimahu kasvu, mida me peame vajalikuks kaitsta mitmekesistatud kvaliteedinormide abil.

| — | Rahvusvahelistel turgudel on järjest suurem nõudlus mitmekesiste toodete järele, mis vastaksid tarbijate vajadustele. Kui me ei mitmekesista oma tootlikkust, ei ole me konkurentsivõimelised ning sellest lähtuvalt otsustati laiendada toodete pakkumist kõigis tooterühmades ning hinnaklassides, eriti ekspordi puhul. |
| --- | --- |

—

Rahvusvahelistel turgudel on järjest suurem nõudlus mitmekesiste toodete järele, mis vastaksid tarbijate vajadustele. Kui me ei mitmekesista oma tootlikkust, ei ole me konkurentsivõimelised ning sellest lähtuvalt otsustati laiendada toodete pakkumist kõigis tooterühmades ning hinnaklassides, eriti ekspordi puhul.

2.2.   Veinivalmistustava

Uue veinitoote kategooria „vahuvein“ jaoks on kehtestatud uued asjaomased veinivalmistustavad.

2.3.   Geograafilise piirkonna määratlus

Kõnealuses peatükis palutakse ajakohastada tootmispiirkonna 17 kommuuni, mis on järgmised: Argés (ainult maatükid 3 ja 5), Cardiel de los Montes, Carpio del Tajo (El), Carriches, Cazalegas, Erustes, Garciotún, Guadamur (ainult maatükid 17 ja 18), Illán de Vacas, Lominchar, Mata (La), Mesegar, Nuño Gómez, Olías del Rey, Palomeque, San Martín de Pusa ja Talavera de la Reina.

Kõnealuste kommuunide ajakohastamine on vajalik, kuna neil puudusid alguses viinapuuistandused ning nad ei olnud lisatud esimestesse tootmisnõuetesse. Osad neist kommuunidest on juba mainitud 1966., 1976. ja 1992. aasta päritolunimetuse suhtes kehtivates õigusnormides määratletud tootmispiirkonna all ning need 17 kommuuni on piiratud tootmispiirkonna geograafilised äärealad.

Praegu on toote „Méntrida“ (KPN) tootespetsifikaadis lubatud piirkonna kohalike viinapuudesortide istandused ning kuna on tõestatud, et kõigi kõnealuste kommuunide maapind ning kliima on sarnased piirkonda kuuluvate kommuunidega, võib neid pidada toote „Méntrida“ tootmispiirkonna osaks.

Ajakohastamiseks ettenähtud kommuunide maapinna, kliima ning sortide eripärad on sarnased nendega, mis juba moodustavad kõnealuse päritolunimetuse.

2.4.   Seos piirkonnaga

Uue veinitoote kategooria „vahuvein“ jaoks on kehtestatud uus seos piirkonnaga.

2.5.   Kontrolliasutuse nimi ja aadress

Pädevate kontrolliasutuste nimi ja aadress ning link veebiaadressile toote „Méntrida“ (KPN) ajakohastatud kontrolliasutustega tutvumiseks on esitatud muutmise taotluse esitamise hetkel.

KOONDDOKUMENT

1.   Nimetus(ed)

Méntrida (es)

2.   Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

| 1. | Vein |
| --- | --- |

1.

Vein

| 4. | Vahuvein |
| --- | --- |

4.

Vahuvein

4.   Veini(de) kirjeldus

Kuiv valge vein ja kuiv valge vein „Roble“

Valged veinid on hele- või õlgkollase värvusega, võimaliku roheka varjundiga (kaob pärast esimesi kuid), õrnalt kuldsed olenevalt sordist ning vajaduse korral vaadis laagerdumise ajast. Lõhnabukett on puhas, keskmise või tugeva intensiivsusega. Lõhnas on tunda puuvilju koos värskete lille-või taimenootidega. „Roble“ valge veini puhul on tunda selliste pagaritoodete nagu keedukreemi lõhna röstitud taustal. Mõlemad on meeldiva maitse ja lõhnaga.

Vääveldioksiidi üldsisaldus: kohandatakse vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 606/2009 lisa I B sätetele.

Üldised analüütilised omadused

| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides): | 11 |
| --- | --- |
| Minimaalne üldhappesus: | 5 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta): | 10 |

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides):

11

Minimaalne üldhappesus:

5 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta):

10

Valge vein, valge vein „Roble“, poolkuiv, poolmagus ja magus valge vein

Välimus ja lõhn on sarnased sama sordi kuivade veinidega.

Maitse: veinis on tasakaalus happesus, alkoholi- ja jääksuhkrusisaldus.

Vääveldioksiidi üldsisaldus: kohandatakse vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 606/2009 lisa I B sätetele.

Üldised analüütilised omadused

| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides): | 9 |
| --- | --- |
| Minimaalne üldhappesus: | 5 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 10 |

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides):

9

Minimaalne üldhappesus:

5 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

10

Kuiv, poolkuiv, poolmagus ja magus roosa vein

Särava ja ergu maasikaroosa värvusega, noorel veinil on tumepunane varjund. Lõhn on tugev, meenutab maasikat, vaarikat, punaseid marju ja/või roosi õielehti.

Vein on värske, puuviljane (punased marjad, vaarikas, maasikas), meeldiva maitsega, intensiivne.

Turule lastud filtreerimata ja tasakaalustamata veinid on välimuselt kergelt hägused, kuid võivad maitselt olla intensiivsemad ja jõulisemad.

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus kuivade veinide puhul: 11,5 % mahust.

Vääveldioksiidi üldsisaldus: kohandatakse vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 606/2009 lisa I B sätetele.

Üldised analüütilised omadused

| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides): | 9 |
| --- | --- |
| Minimaalne üldhappesus: | 5 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 10 |

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides):

9

Minimaalne üldhappesus:

5 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

10

Noor punane vein ja noor punane vein „Roble“, kuiv punane vein ja punane vein „Crianza“, „Reserva“ ja „Gran Reserva“

Suurenenud mahtanalüüs. Kirsi-, granaat- või hapukirsipunase värvusega, äärtest säravlillaka, rubiin- või kirsipunaka varjundiga ning oranžide ja kuldsete helkidega. Puuviljane (põldmari, punane sõstar) või lillehõnguline, vahel ka vürtsikas või puidunootidega. Meeldiva maitse ja lõhnaga tanniinine vein. Tammevaadis laagerdunud aja tõttu on see esialgsel maitsmisel tugeva maitsega; veini struktuur on meeldiv, järelmaitses on tunda intensiivset marjasust ning puidule omaseid puidunoote. Järelmaitse on kergelt mõru, pikk ja intensiivne.

*Lenduvate hapete sisaldus võib ületada 1 mekv liitri kohta iga alkoholiühiku kohta alla 11 % mahust ja iga laagerdumisaasta kohta kuni 16,6 mekv liitrini maksimaalselt. *Vääveldioksiidi üldsisaldus: 200 mg/l, kui suhkruid > 5 g/l.

Üldised analüütilised omadused

| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides): | 12 |
| --- | --- |
| Minimaalne üldhappesus: | 4,5 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 13,3 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta): | 150 |

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides):

12

Minimaalne üldhappesus:

4,5 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

13,3

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta):

150

Noor punane vein, noor punane vein „Roble“, poolkuiv, poolmagus ja magus vein

Välimus ja lõhn on sarnased sama sordi kuivade veinidega.

Maitse: veinis on tasakaalus happesus, alkoholi- ja jääksuhkrusisaldus.

Vääveldioksiidi üldsisaldus: kohandatakse vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 606/2009 lisa I B sätetele.

Üldised analüütilised omadused

| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides): | 9 |
| --- | --- |
| Minimaalne üldhappesus: | 4,5 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 13,3 |

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides):

9

Minimaalne üldhappesus:

4,5 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

13,3

Punane, valge ja roosa vahuvein

Väikesed kauakestvad mullid. Puhta ja puuviljase lõhnaga. Vein „Reserva“ on tugeva lõhna, tasakaaluka maitse ja erksa struktuuriga.

„Reserva“ valged veinid on heleda või küpse kuldse värvusega. „Reserva“ roosad veinid on roosi õielehtede ja kuldse varjundiga roosa värvusega. „Reserva“ punased veinid on säravlillaka ja puidutoonides värvusega.

Üldised analüütilised omadused

| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides): | 10 |
| --- | --- |
| Minimaalne üldhappesus: | 3,5 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 13,3 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta): | 185 |

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides):

10

Minimaalne üldhappesus:

3,5 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

13,3

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta):

185

5.   Veinivalmistustavad

a.   Peamised veinivalmistustavad

Väiksemad kui 2,5 kg/cm2 pressimised on ette nähtud virde ja veini ekstraheerimiseks ning sette eraldamiseks selliselt, et tulemus ei ületaks 70 liitrit virret või veini 100 kg saagi kohta.

Valgete veinide puhul kääritatakse vilikonna tahketest osadest saadud virret temperatuuril alla 20 °C. Punaste veinide puhul leotatakse virret koos kestadega vähemalt 48 tundi.

Laagerdumist vajavate veinide puhul toimub alkoholkäärimine temperatuuril kuni 30 °C. Laagerdumise ajal hoitakse veine maksimaalselt 330-liitristes tammevaatides.

b.   Maksimaalne saagikus

Taimed on pügatud vaasikujuliselt

7 150 kg viinamarju hektari kohta

Taimed on pügatud vaasikujuliselt

50 hl hektari kohta.

Taimed on pügatud spaleeris

12 850 kg viinamarju hektari kohta

Taimed on pügatud spaleeris

90 hl hektari kohta

6.   Kindlaksmääratud piirkond

Asub Toledo provintsi põhjaosas: Toledo provints: Albarreal de Tajo, Alcabón, Aldeaencabo, Almorox, Arcicollar, Argés (vaid maatükid 3 ja 5), Barcience, Bargas, Burujón, Camarena, Camarenilla, Cardiel de los Montes, Carmena, Carpio de Tajo (El), Carranque, Carriches, Casar de Escalona (El), Casarrubios del Monte, Castillo de Bayuela, Cazalegas, Cebolla, Cerralbos (Los), Chozas de Canales, Domingo Pérez, Erustes, Escalona, Escalonilla, Fuensalida, Garciotún, Gerindote, Guadamur (vaid maatükid 17 ja 18), Hormigos, Huecas, Illán de Vacas, Lominchar, Lucillos, Malpica de Tajo, Maqueda, Mata (La), Méntrida, Mesegar, Montearagón, Nombela, Novés, Nuño Gómez, Olías del Rey, Otero, Palomeque, Paredes, Pelahustán, Portillo, Quismondo, Real de San Vicente, Recas, Rielves, San Martín de Pusa, Santa Cruz del Retamar, Santa Olalla, Talavera de la Reina, Toledo, Torre de Esteban Hambrán (La), Torrijos, Val de Santo Domingo, Valmojado, Ventas de Retamosa (Las), Villamiel, Viso (El) ja Yunclillos.

7.   Peamised veiniviinamarjasordid

’Garnacha Tinta’

8.   Seos(ed)

Vein

Ekstreemne mandriline kliima, mida iseloomustavad pikad külmad talved, soojad suved, väga vähesed sademed ning liivane, happeline ja vähese lubjasisaldusega maapind, võimaldab saada kõrge alkoholi- ja suurenenud kuivekstrakti sisaldusega veine, mis on iseloomult täidlased, rasked ja soojad.

Vahuvein

Geograafiline keskkond võimaldab kasvatada käesoleva tootespetsifikaadi punktis 6 märgitud viinapuusorte, mis annavad veinidele nende olemuse ja tasakaalukuse.

Kuivus ja päikesepaisteliste tundide arv tagavad loomuliku alkoholisisalduse, mis võimaldab toota kindlaksmääratud alkoholisisaldusega veine. Eelmises punktis mainitud veine kasutatakse vahuveini tootmiseks mõeldud lähteveiniks. Selles lõigus olevad tähised on ühtlasi kohaldatavad ka nendele veinidele.

9.   Olulised lisatingimused

Õigusraamistik: —

Lisatingimuse liik: —

Tingimuse kirjeldus: —

10.   Link tootespetsifikaadi juurde

http://pagina.jccm.es/agricul/paginas/comercial-industrial/consejos_new/pliegos/20121108_PLIEGO_DOP_MENTRIDA.pdf

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 17.6.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 194/47 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 194/47

---

Eelteatis koondumise kohta

(juhtum M.8505 – NN Group / ATP / Hotell)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2017/C 194/08)

| 1. | 6. juunil 2017 sai Euroopa Komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtjad NN Group N.V. („NN Group“, Madalmaad), täielikult temale kuuluva tütarettevõtja REI Germany B.V. („REI“, Madalmaad) kaudu, ja Arbejdsmarkedets Tillægspension („ATP“, Taani) omandavad kaudselt ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses Saksamaal Münchenis asuva ja peamiselt hotellist Holiday Inn („hotell“) koosneva hoonetekompleksi üle aktsiate või osade ostu teel. |
| --- | --- |

1.

6. juunil 2017 sai Euroopa Komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtjad NN Group N.V. („NN Group“, Madalmaad), täielikult temale kuuluva tütarettevõtja REI Germany B.V. („REI“, Madalmaad) kaudu, ja Arbejdsmarkedets Tillægspension („ATP“, Taani) omandavad kaudselt ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses Saksamaal Münchenis asuva ja peamiselt hotellist Holiday Inn („hotell“) koosneva hoonetekompleksi üle aktsiate või osade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | NN Group on Hollandi päritoluga üleilmne finantsasutus, kes pakub investeerimis- ja kindlustusteenuseid; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

NN Group on Hollandi päritoluga üleilmne finantsasutus, kes pakub investeerimis- ja kindlustusteenuseid;

| — | ATP on 4,9 miljoni liikmega Taani riiklik pensionifond, mille üle teostab järelevalvet Taani finantsjärelevalveamet. ATP haldab mitmeid hoolekande- ja sotsiaalkindlustussüsteeme, mis võimaldavad pakkuda Taani kodanikele elementaarset kindlustatust; |
| --- | --- |

—

ATP on 4,9 miljoni liikmega Taani riiklik pensionifond, mille üle teostab järelevalvet Taani finantsjärelevalveamet. ATP haldab mitmeid hoolekande- ja sotsiaalkindlustussüsteeme, mis võimaldavad pakkuda Taani kodanikele elementaarset kindlustatust;

| — | Hotell on hoone, mis on tuntud hotelli Holiday Inn nime all, asukohaga Hochstraße 3, München, Saksamaa, ning selle juurde kuuluvad parkla, restoranid, baar ja vaba aja veetmise rajatised. |
| --- | --- |

—

Hotell on hoone, mis on tuntud hotelli Holiday Inn nime all, asukohaga Hochstraße 3, München, Saksamaa, ning selle juurde kuuluvad parkla, restoranid, baar ja vaba aja veetmise rajatised.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse kohaldamisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleb märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda kõnealuses teatises sätestatud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse kohaldamisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleb märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda kõnealuses teatises sätestatud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.8505 – NN Group / ATP / Hotel):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIUM |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.8505 – NN Group / ATP / Hotel):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIUM

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

---

| 17.6.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 194/48 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 194/48

---

Eelteatis koondumise kohta

(juhtum M.8508 – Engie/CDC/Solairecorsica 1-2-3)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2017/C 194/09)

| 1. | 6. juunil 2017 sai Euroopa Komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtjad Engie (Prantsusmaa) ja Caisse des Dépôts et Consignations („CDC“, Prantsusmaa) omandavad ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtjate Solairecorsica 1, Solairecorsica 2 ja Solairecorsica 3 (kõik Prantsusmaalt) üle aktsiate või osade ostu teel. |
| --- | --- |

1.

6. juunil 2017 sai Euroopa Komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtjad Engie (Prantsusmaa) ja Caisse des Dépôts et Consignations („CDC“, Prantsusmaa) omandavad ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtjate Solairecorsica 1, Solairecorsica 2 ja Solairecorsica 3 (kõik Prantsusmaalt) üle aktsiate või osade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:
  —   Engie: kogu energiaväärtusahel gaasi-, elektrienergia- ja energiateenuste valdkonnas;
  —   CDC: Prantsuse riigile kuuluv finantsgrupp ja fondivalitseja, kes teeb investeeringuid nii avaliku sektori projektidesse kui ka avatud turul;
  —   Solairecorsica 1, 2 ja 3: päikeseenergiapargi omanik ja käitaja, kes tegeleb elektritootmisega Korsikal (Prantsusmaa); |
| --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—   Engie: kogu energiaväärtusahel gaasi-, elektrienergia- ja energiateenuste valdkonnas;

—   CDC: Prantsuse riigile kuuluv finantsgrupp ja fondivalitseja, kes teeb investeeringuid nii avaliku sektori projektidesse kui ka avatud turul;

—   Solairecorsica 1, 2 ja 3: päikeseenergiapargi omanik ja käitaja, kes tegeleb elektritootmisega Korsikal (Prantsusmaa);

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse kohaldamisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleb märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda kõnealuses teatises sätestatud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse kohaldamisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleb märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda kõnealuses teatises sätestatud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava tehingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viide M.8508 – Engie/CDC/Solairecorsica 1-2-3):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava tehingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viide M.8508 – Engie/CDC/Solairecorsica 1-2-3):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

---

| 17.6.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 194/49 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 194/49

---

Eelteatis koondumise kohta

(juhtum M.8495 – Cummins / Eaton Corporation / Eaton JV Business)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2017/C 194/10)

| 1. | 9. juunil 2017 sai Euroopa Komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtjad Cummins, Inc. („Cummins“, Ameerika Ühendriigid) ja Eaton Corporation („Eaton“, Iirimaa) omandavad ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Eaton („Eaton JV Business“) osade üle aktsiate või osade ostu teel. |
| --- | --- |

1.

9. juunil 2017 sai Euroopa Komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtjad Cummins, Inc. („Cummins“, Ameerika Ühendriigid) ja Eaton Corporation („Eaton“, Iirimaa) omandavad ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Eaton („Eaton JV Business“) osade üle aktsiate või osade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:
  —   Cummins: mootorite ja sellega seotud toodete projekteerimine, tootmine, turustamine ja hooldus kogu maailmas;
  —   Eaton: energiatõhusate lahenduste pakkumine elektrilise, hüdraulilise ja mehaanilise energia kasutamiseks, sh tarbesõidukite jaoks ette nähtud automaatkäigukastide tootmine ja müük;
  —   Eaton JV Business: keskmise raskusega ja raskete tarbesõidukite jaoks ette nähtud automaatkäigukastide tarnimine ja väljatöötamine. |
| --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—   Cummins: mootorite ja sellega seotud toodete projekteerimine, tootmine, turustamine ja hooldus kogu maailmas;

—   Eaton: energiatõhusate lahenduste pakkumine elektrilise, hüdraulilise ja mehaanilise energia kasutamiseks, sh tarbesõidukite jaoks ette nähtud automaatkäigukastide tootmine ja müük;

—   Eaton JV Business: keskmise raskusega ja raskete tarbesõidukite jaoks ette nähtud automaatkäigukastide tarnimine ja väljatöötamine.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse kohaldamisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleb märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda kõnealuses teatises sätestatud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse kohaldamisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleb märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda kõnealuses teatises sätestatud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301) või elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) teel või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.8495 – Cummins / Eaton Corporation / Eaton JV Business):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301) või elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) teel või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.8495 – Cummins / Eaton Corporation / Eaton JV Business):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

---

| 17.6.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 194/50 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 194/50

---

Eelteatis koondumise kohta

(juhtum M.8435 – FMC / DuPont Divestment Business)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2017/C 194/11)

| 1. | 8. juunil 2017 sai Euroopa Komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava ja artikli 4 lõike 5 kohaselt tehtud ettepanekule järgnenud teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja FMC Corporation („FMC“, USA) omandab osalise kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja E.I. du Pont de Nemours and Company („DuPont“, USA) („loovutatav ettevõtja“) üle.
  Kõnealune kavandatav koondumine on osa ettevõtjate DuPont ja FMC varade ostu ja müügilepingust, mis sõlmiti 31. märtsil 2017 ja milles on sätestatud, et FMC omandab teatavad DuPonti äritegevused, mille ettevõtjad The Dow Chemical Company („Dow“) ja DuPont ühinemiste kontrollimise menetluse osana loovutamiskohustustena sõlmisid, kui ettevõtjad Dow ja DuPont ühinemist kavandasid (juhtum M.7932 Dow/DuPont). |
| --- | --- |

1.

8. juunil 2017 sai Euroopa Komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava ja artikli 4 lõike 5 kohaselt tehtud ettepanekule järgnenud teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja FMC Corporation („FMC“, USA) omandab osalise kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja E.I. du Pont de Nemours and Company („DuPont“, USA) („loovutatav ettevõtja“) üle.

Kõnealune kavandatav koondumine on osa ettevõtjate DuPont ja FMC varade ostu ja müügilepingust, mis sõlmiti 31. märtsil 2017 ja milles on sätestatud, et FMC omandab teatavad DuPonti äritegevused, mille ettevõtjad The Dow Chemical Company („Dow“) ja DuPont ühinemiste kontrollimise menetluse osana loovutamiskohustustena sõlmisid, kui ettevõtjad Dow ja DuPont ühinemist kavandasid (juhtum M.7932 Dow/DuPont).

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:
  —   FMC: üleilmselt tegutsev erikemikaale tootev ettevõtja, kes huvitub põllumajandus-, tööstus- ja tarbijaturgudest,
  —   Loovutatav ettevõtja: suurem osa ettevõtja DuPont üleilmsetest äritegevustest, mis on seotud insektitsiide või herbitsiidega, ning ettevõtja DuPont taimekaitsevahendeid käsitlevad teadus- ja arendustegevused. Ettevõtja majandustegevusega on hõlmatud ka ainulitsents, et tarnida lahjendamata pikoksüstrobiini (fungitsiidi aktiivne komponent), mida kasutatakse riisist saadavate spetsiaalse koostisega liht- või liittoodete valmistamisel EMPs. |
| --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—   FMC: üleilmselt tegutsev erikemikaale tootev ettevõtja, kes huvitub põllumajandus-, tööstus- ja tarbijaturgudest,

—   Loovutatav ettevõtja: suurem osa ettevõtja DuPont üleilmsetest äritegevustest, mis on seotud insektitsiide või herbitsiidega, ning ettevõtja DuPont taimekaitsevahendeid käsitlevad teadus- ja arendustegevused. Ettevõtja majandustegevusega on hõlmatud ka ainulitsents, et tarnida lahjendamata pikoksüstrobiini (fungitsiidi aktiivne komponent), mida kasutatakse riisist saadavate spetsiaalse koostisega liht- või liittoodete valmistamisel EMPs.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse kohaldamisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse kohaldamisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301) või elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) teel või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.8435 – FMC / DuPont Divestment Business):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301) või elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) teel või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.8435 – FMC / DuPont Divestment Business):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

---

| 17.6.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 194/51 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 194/51

---

Eelteatis koondumise kohta

(juhtum M.8526 – CPPIB / BTPS / Milton Park)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2017/C 194/12)

| 1. | 12. juunil 2017 sai Euroopa Komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtjad Canada Pension Plan Investment Board („CPPIB“, Kanada) ja British Telecom Pension Scheme („BTPC“, Ühendkuningriik) omandavad ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses kogu ettevõtja Milton Park business park („Milton Park“, Ühendkuningriik) üle aktsiate või osade ostu teel. |
| --- | --- |

1.

12. juunil 2017 sai Euroopa Komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtjad Canada Pension Plan Investment Board („CPPIB“, Kanada) ja British Telecom Pension Scheme („BTPC“, Ühendkuningriik) omandavad ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses kogu ettevõtja Milton Park business park („Milton Park“, Ühendkuningriik) üle aktsiate või osade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | CPPIB investeerib pensioniskeemi (Canada Pension Plan) fondidesse ning ta asukohaks on Toronto. CPPIB investeerib peamiselt kinnisvarasse, börsiettevõtetesse, börsivälistesse ettevõtetesse ja taristusse ning teeb fikseeritud tulumääraga investeeringuid; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

CPPIB investeerib pensioniskeemi (Canada Pension Plan) fondidesse ning ta asukohaks on Toronto. CPPIB investeerib peamiselt kinnisvarasse, börsiettevõtetesse, börsivälistesse ettevõtetesse ja taristusse ning teeb fikseeritud tulumääraga investeeringuid;

| — | BTPS on ettevõtja BT Group plc töötajate jaoks loodud tööandjapensioni skeem. BTPSi tegevus hõlmab kinnisvarainvesteeringuid ning ettevõtja laiem grupp tegeleb võlakirja- ja omakapitaliinvesteeringutega nii Ühendkuningriigis kui ka sellest väljaspool; |
| --- | --- |

—

BTPS on ettevõtja BT Group plc töötajate jaoks loodud tööandjapensioni skeem. BTPSi tegevus hõlmab kinnisvarainvesteeringuid ning ettevõtja laiem grupp tegeleb võlakirja- ja omakapitaliinvesteeringutega nii Ühendkuningriigis kui ka sellest väljaspool;

| — | Milton Parki asukoht on Didcot (Oxfordshire) ja tema kinnisvara ala ulatub kokku 302 aakrini. Alal paikneb 92 hoonet, neis tegutseb 250 rentnikku ja töötab üle 9 000 inimese. Milton Park kuulub praegu BTPSile. |
| --- | --- |

—

Milton Parki asukoht on Didcot (Oxfordshire) ja tema kinnisvara ala ulatub kokku 302 aakrini. Alal paikneb 92 hoonet, neis tegutseb 250 rentnikku ja töötab üle 9 000 inimese. Milton Park kuulub praegu BTPSile.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse kohaldamisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleb märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda kõnealuses teatises sätestatud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse kohaldamisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleb märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda kõnealuses teatises sätestatud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301) või elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) teel või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.8526 – CPPIB / BTPS / Milton Park):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301) või elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) teel või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.8526 – CPPIB / BTPS / Milton Park):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 17.6.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 194/52 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 194/52

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse avaldamine

(2017/C 194/13)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 artiklile 51 (1).

KAITSTUD PÄRITOLUNIMETUSE/KAITSTUD GEOGRAAFILISE TÄHISE TOOTESPETSIFIKAADI OLULISE MUUDATUSE HEAKSKIITMISE TAOTLUS

Muudatuse heakskiitmise taotlus kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 esimese lõiguga.

„BLEU D’AUVERGNE“

ELi nr: PDO-FR-02214 – 4.1.2017

KPN ( X ) KGT ( )

1.   Taotlejate rühm ja õigustatud huvi

Juustu „Bleu d’Auvergne“ piirkondlik kutsealadevaheline liit (Syndicat Interprofessionnel Régional du „Bleu d’Auvergne“)

| Aadress: | Mairie |
| --- | --- |
| 15400 Riom-ès-Montagnes |
| FRANCE |

Aadress:

Mairie

15400 Riom-ès-Montagnes

FRANCE

Tel

+33 471781198

Faks

+33 471781198

E-post:

bleudauvergne@wanadoo.fr

Juustu „Bleu d’Auvergne“ piirkondlik kutsealadevaheline liit hõlmab KPNiga juustuga „Bleu d’Auvegne“ seotud ettevõtjaid (tootjad, piima kogujad, töötlejad ja laagerdajad) ning sellel liidul on õigustatud huvi taotluse esitamiseks.

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Prantsusmaa

3.   Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab

| — | ☐ | Toote nimetus |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Toote kirjeldus |
| — | ☒ | Geograafiline piirkond |
| — | ☒ | Päritolutõend |
| — | ☒ | Tootmismeetod |
| — | ☐ | Seos piirkonnaga |
| — | ☒ | Märgistus |
| — | ☒ | Muu: seos piirkonnaga, kontrolliasutus |

—

☐

Toote nimetus

—

☒

Toote kirjeldus

—

☒

Geograafiline piirkond

—

☒

Päritolutõend

—

☒

Tootmismeetod

—

☐

Seos piirkonnaga

—

☒

Märgistus

—

☒

Muu: seos piirkonnaga, kontrolliasutus

4.   Muudatus(t)e liik

| — | ☒ | Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt oluline |
| --- | --- | --- |
| — | ☐ | Sellise registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mille koonddokumenti (või sellega võrdväärset) ei ole avaldatud ja mida ei käsitleta määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt väikese muudatusena. |

—

☒

Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt oluline

—

☐

Sellise registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mille koonddokumenti (või sellega võrdväärset) ei ole avaldatud ja mida ei käsitleta määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt väikese muudatusena.

5.   Muudatus(ed)

Toote kirjeldus

Selleks et esitada toote täielik kirjeldus, on lisatud, et juustu „Bleu d’Auvergne“„valmistatakse üksnes kalgendatud lehmapiimast“ ning juustumass on „pressimata, kuumtöötlemata, laagerdatud ja soolatud“.

Lause

„See juust võib olla kahes suuruses: – suur juust, mille läbimõõt on ligikaudu 20 cm, kõrgus 8–10 cm ja kaal 2–3 kg; – väike juust, mille läbimõõt on ligikaudu 10,5 cm ja kaal 350 g, 500 g või 1 kg“,

asendatakse lausega

„See juust on lameda silinderja ketta kujuline, juustu läbimõõt on 19–23 cm, kõrgus 8–11 cm ja kaal 2–3 kg“. Seega hõlmab nimetus vaid suuri juustusid (läbimõõt 19–23 cm ja kõrgus 8–11 cm), kuna väikeseid ei valmistata juba mitu aastat.

Juustu läbimõõt on piiritletud minimaalselt 19 sentimeetriga ja maksimaalselt 23 sentimeetriga, mis on täpsem kui kehtivas tootespetsifikaadis esitatud määratlus „ligikaudu 20 sentimeetrit“. Maksimaalset kõrgust on suurendatud ühe sentimeetri võrra, mis vastab kasutatavatele tavadele.

Juustu minimaalne kuivainesisaldus on 51 % varasema 52 % asemel ning lisatud on, et tegemist on kontrollimist võimaldava näitajaga pärast juustu „täielikku kuivamist“. See muudatus peegeldab toote jätkuvat arengut kreemjama konsistentsi suunas. Degusteerimismärkuste ja juustu kuivainesisalduse vahel on võimalik täheldada seost, heade maitseomadustega juustud on tihtipeale sellised juustud, mille kuivainesisaldus on väiksem.

Lisatud on lause

„Juustu võib kaitstud päritolunimetuse „Bleu d’Auvergne“ all müüa alates 28. päevast pärast laabiga kalgendamist.“,

mis asendab lause

„Valmimise kestus on üle 1-kilogrammiste juustude puhul vähemalt neli nädalat ja alla 1-kilogrammiste juustude puhul vähemalt kaks nädalat.“, mis on esitatud kehtiva tootespetsifikaadi punktis „Tootmismeetod“.

Seega on juustu valmimisaja kestus asendatud sama pika minimaalse ajavahemikuga enne turustamist, mis võimaldab lisada otsesele valmimisperioodile järgneva säilitamise etapi. Seda ajavahemikku väljendatakse päevades ja mitte nädalates ning on täpsustatud, et aega arvestatakse piimale laabi lisamisest, mis vastab kasutatavatele tavadele ja hõlbustab kontrollimist.

Toote koorikut on kirjeldatud täpsemalt (varasema kirjelduse „loomulik bakterhallituskoorik“ asemel) ning see hõlmab järgmisi lauseid: „Juustu „Bleu d’Auvergne“ koorik on ühtlane, ilma kobrutavate kohtade või väljaimbunud vedelikuta. Koorik ei pea olema vaid ühetaolise ühtlase värvusega. Koorikul võib olla valget, halli, rohelist või musta värvi hallitust.“ Toote organoleptiliste omaduste kirjeldusele on lisatud järgmine teave: „Juustumassi värvus on valgest kreemikani, selles on avasid ja korrapäraseid rohekas-siniseid hallitusjoonekesi. Selliste joonekeste suurus ulatub nisuterast maisiterani. Juustumassi konsistents on sulav, kreemjas ja peeneteraline. Juustu „Bleu d’Auvergne“ maitse on intensiivne, iseloomulik, tasakaalustatud, selles on tunda sinihallituse, metsaaluse ja isegi seente lõhna ja maitset. Maitse võib olla kergelt soolakas ja mõrkjas. Maitse- ja lõhnaomadustele lisandub valmimisastmest sõltuvalt enamal või vähemal määral hallitusseene Penicillium roqueforti lõhn ja maitse.“ See kirjeldus, mis põhineb juustuga „Bleu d’Auvergne“ seotud spetsialistide tehtud organoleptiliste uuringute tulemustel, võimaldab toodet paremini kirjeldada ning on vajalik toote organoleptiliste omaduste hindamiseks kontrolli käigus.

Penicillium roqueforti

Lisatud on lause „Juustu „Bleu d’Auvergne“ võib turustada mis tahes suuruste tükkidena“, kuna toodet turustatakse sageli tükkidena.

Geograafiline piirkond

Geograafiline piirkond

Võttes arvesse, et valmimisfaasi kirjeldust täiendati, eristades keldris toimuvat valmimisperioodi temperatuuril 6–12 °C ja vajaduse korral säilitamisperioodi jahedal temperatuuril 0–6 °C, täiendati geograafilises piirkonnas toimuvaid etappe hõlmavat esimest lauset, nimetades juustu säilitamise etappi, mis võib kesta kuni 28. päevani alates laabi lisamisest piimale.

Muudetud on geograafilise piirkonna määratlust. Geograafilise piirkonna ulatust vähendati 1 158 kommuunilt 630 kommuunini. Geograafiline piirkond keskendub hertsüünia kurrutusega aluspõhjale ja selle laavakattele, välja on jäetud suured settekivimite ja jõeorgude alad. Eelistatud on rohumaid hõlmavad põllumajanduslikud piirkonnad, kus tootmistavades on olulisel kohal rohi ning mille kõrgus merepinnast ja sademete hulk on selle jaoks soodsad. Juustu „Bleu d’Auvergne“ geograafiline piirkond hõlmab traditsioonilist tootmispiirkonda, kus kasutatakse juustu „Bleu d’Auvergne“ puhul tavapäraseid piima töötlemise ja kogumise meetodeid. Aladel, mis on geograafilisest piirkonnast välja jäetud, ei toimu enam piima kogumist juustu „Bleu d’Auvergne“ tootmiseks ning seal ei valmistata enam seda juustu.

Päritolutõend

Päritolutõend

Ette on nähtud ettevõtjate identifitseerimisdeklaratsioon varasema vastavusdeklaratsiooni asemel. Ettevõtjate identifitseerimine on nende heakskiitmise eeltingimus, millega tunnistatakse, et nad suudavad täita selle päritolunimetuse spetsifikaadi nõudeid, mida nad soovivad kasutada. Samuti on kindlaks määratud deklaratsioonid, mis on vajalikud päritolunimetustena turustatud toodete tutvustamiseks ja nende üle järelevalve teostamiseks.

Täiendatud on loetelu registreerimiste kohta, mida ettevõtjad peavad tegema. Tootespetsifikaadis määratletud tootmistingimustes tehtud täpsustused nõuavad lisaregistreerimisi, et võimaldada nende kontrollimist.

Tootmismeetod

Tootmismeetod

Piima tootmine

Lisatud on sätted seoses pidamis- ja karjatamistingimuste ning söödaga, mis vastavad traditsioonilistele tootmistavadele.

Määratletud on piimakarja mõiste. Tegemist on „kõikide põllumajanduslikus majapidamises olevate piimalehmade ja karja uuendamiseks ettenähtud mullikatega“, kusjuures „piimalehmad on lakteerivad ja kinnisloomad“ ning „mullikad on loomad pärast võõrutamist ja enne esimest poegimist.“ See määratlus võimaldab selgelt kindlaks määrata, milliste loomadega on tegemist spetsifikaadis osutatud mõistete „piimakari“, „piimalehmad“ ja „mullikad“ puhul, ning aitab vältida segadust mõistete kasutamisel.

Lisatud on nõue, et väljaspool geograafilist piirkonda sündinud ja/või kasvatatud lehmade ja mullikate lisamine piimakarjale ei ole lubatud. Ajalooliselt on geograafilises piirkonnas tegutsevad loomakasvatajad karja juurdekasvu tagamisel olnud iseseisvad, sest väljastpoolt geograafilist piirkonda ostetud lehmadel või mullikatel võib esineda kohanemisraskusi nii keskmäestiku tingimustega kui ka antava söödaga, mis võib tuua kaasa nende kiire väljapraakimise. Keeld lisada piimakarjale loomi, kes on sündinud ja/või kasvanud väljaspool geograafilist piirkonda, võimaldab seega loomadel paremini keskkonna ja söödaga kohaneda, eeskätt arvestades, et lehmade tõu kohta ei ole esitatud nõudeid.

Samas on ette nähtud, et sanitaarnõuetele vastavuse tagamiseks või juhul, kui tegemist on tõugudega Abondance, Aubrac, Brune, Ferrandaise, prantsuse Simmental või Tarentaise, mida geograafilises piirkonnas esineb küllaltki vähe, võib kõnealusest sättest teha ajaliselt ja arvuliselt piiratud erandeid, mille peab kinnitama riiklik pädev ametiasutus. Need tõud on tõepoolest tuntud kui mägioludega kõige kohastunumad, ning seetõttu on nad geograafilise piirkonnaga kohastumise seisukohalt väga sobivad. Seejuures kohaldatakse juhul, kui neid tõugusid kasvatatakse KPNiga juustu „Bleu d’Auvergne“ valmistamisega seotud põllumajanduslikus majapidamises, nende suhtes samu tootmistingimusi nagu teistest tõugudest lehmade suhtes.

Lisatud on lause: „Kogu aasta vältel sisaldab piimalehmade põhiratsioon üksnes kaitstud päritolunimetuse geograafilisest piirkonnast pärit sööta.“ Selline geograafilise piirkonna söödavarustusega seotud sõltumatus toetab toote seost piirkonnaga.

Täpsustatud on põhisööda koostist: tegemist võib olla mis tahes söödataimedega, sealhulgas vihkudes kuivatatud pikakiulise lutserniga, välja arvatud ristõielised taimed, mis mõjutavad märkimisväärselt piima organoleptilisi omadusi (kapsa lõhn).

Karjamaalt saadav rohi, hein, koresööt või silo peab moodustama kuivaines väljendatuna vähemalt 70 % piimalehmade põhiratsioonist aastas. Igapäevases söödaratsioonis peab selline rohusööt moodustama vähemalt 30 %. Väljaspool karjatamisperioodi antakse piimalehmadele heina (niidetud ja kuivatatud rohtu, mille kuivainesisaldus on suurem kui 80 %) kuivaines väljendatult vähemalt 3 kilogrammi lehma kohta päevas. Juustu „Bleu d’Auvergne“ tootmine on keskendunud mäestikupiirkonda, kus on ülekaalus rohi, mida kasutatakse piimalehmade söödaks. Tootespetsifikaadi sätete abil kinnitatakse rohttaimede osakaal põhisöödana:

Kehtestatud on nõue, mille kohaselt lakteerivaid piimalehmi tuleb pidada karjamaal vähemalt 150 päeva aastas, samuti nõue, et karjamaa pindala ühe lehma kohta peab olema vähemalt 30 aari. Karjatamine on päritolunimetuse geograafilises piirkonnas piimalehmade söödaga seonduv põhielement. See seostub eelmises lõikes nimetatud rohu olulise rolliga piimalehmade söödaratsioonis.

Kinnitati piimakarja aastaringse sisetingimustes pidamise keeldu, kuna see võimaldab tagada seose piirkonnaga loomade sööda kaudu.

Põllumajandusliku majapidamise lehmade arv on piiratud ühe piimalehmaga ühe hektari söödamaa kohta, mis vastab varasematele ettepanekutele, millega soovitatakse kasutada samast põllumajanduslikust majapidamisest ja seega geograafilisest piirkonnast pärinevat sööta ning millega toetatakse suhteliselt ekstensiivse iseloomuga majapidamiste säilitamist.

Kirjeldatud on piimalehmade sööda säilitustingimusi: betoneeritud või tihendatud pinnale rajatakse vahekäiguga kuhjatise tüüpi silohoidlad, sööt tuleb paigutada statsionaarse varjualuse alla. Need sätted võimaldavad tagada sööda nõuetekohase kvaliteedi.

Piimalehmade puhul on täiendsööda aastane keskmine kogus piiratud 1 800 kilogrammi kuivainega lehma kohta aastas, see piirang kehtib kõikide piimalehmade kohta, mullikate puhul ei või täiendsööda keskmine kogus aasta kohta ületada kuivaines väljendatuna 30 % kogusöödast. Selle nõude eesmärk on vältida olukorda, mille puhul täiendsööt omandab söödaratsioonis liiga suure osatähtsuse, ja soodustada seega geograafilisest piirkonnast pärineva põhisööda kasutamist. Lisaks sellele on piimalehmadele antava täiendsööda hulka kuuluva tooraine ning söödalisandite kohta koostatud lubatud ainete loetelu, mis on vajalik selleks, et paremini juhtida, tagada ja kontrollida antavat sööta. Õlikookide töötlemine formaldehüüdiga on keelatud, kuna selline toiming ei ole kooskõlas traditsiooniliste tootmistavadega.

Lisati säte, millega keelatakse GMOde kasutamine loomasöödas ja põllumajanduslikus majapidamises kasvatatavate kultuuride puhul, eesmärgiga säilitada loomasööda traditsiooniline iseloom.

Lisatud on sätted orgaaniliste väetiste laotamise tingimuste kohta, et vältida lehmade sööda saasteainetega nakatumise ohtu.

Töödeldav piim

Lisatud on nõue, mille kohaselt pannakse piim pärast lüpsmist jahutisse, kusjuures piima hoidmisaeg põllumajanduslikus majapidamises ei või olla pikem kui 48 tundi, et vältida piima riknemist ja soovimatute bakterite arengut.

Lisatud on lause „Piima ümbervalamine tsisternidest statsionaarsetesse mahutitesse peab igal juhul toimuma geograafilises piirkonnas.“ Need sätted võimaldavad tagada kogutud piima jälgitavuse ja hõlbustavad kontrolli.

Lisatud on, et kasutatav piim võib olla toorpiim, kuumtöödeldud või pastöriseeritud piim, mis vastab mitme aastakümne kestel kasutusel olnud tootmistavadele.

Töötlemine

Kirjeldatud on piima töötlemist enne laabi lisamist nii põllumajanduslikus majapidamises kui ka juustukojas toimuva valmistamise korral vastavalt rakendatavale oskusteabele, et tagada oskusteabe säilimine.

| — | Põllumajanduslikus majapidamises valmistamise korral on piima kogumine piiratud kahe järjestikuse lüpsikorraga (esimese lüpsi piim jahutatakse säilitamiseks) ning laabi lisamine peab toimuma hiljemalt 16 tundi pärast kõige vanema piima lüpsmist. |
| --- | --- |

—

Põllumajanduslikus majapidamises valmistamise korral on piima kogumine piiratud kahe järjestikuse lüpsikorraga (esimese lüpsi piim jahutatakse säilitamiseks) ning laabi lisamine peab toimuma hiljemalt 16 tundi pärast kõige vanema piima lüpsmist.

| — | Juustukojas valmistamisel hoitakse piima enne laabi lisamist temperatuuril 6–14 °C vähemalt 4 tunni jooksul. Piima eellaagerdamiseks vajalikule temperatuurile viimise ajal võib piimale lisada fermente, mis peab toimuma 24 tunni jooksul piima juustukotta saabumisest. Need tingimused soodustavad piimas olemasolevate või sellele lisatud piimabakterite arengut. Need muudavad piima enne laabi lisamist kergelt happeliseks ning võimaldavad saada kalgendi, milles domineerivad piimabakterid. Piima hoidmine enne laabi lisamist on ajalooliselt kujunenud toimimisviis, mida kasutatakse juustu „Bleu d’Auvergne“ valmistamisel juustukodades. |
| --- | --- |

—

Juustukojas valmistamisel hoitakse piima enne laabi lisamist temperatuuril 6–14 °C vähemalt 4 tunni jooksul. Piima eellaagerdamiseks vajalikule temperatuurile viimise ajal võib piimale lisada fermente, mis peab toimuma 24 tunni jooksul piima juustukotta saabumisest. Need tingimused soodustavad piimas olemasolevate või sellele lisatud piimabakterite arengut. Need muudavad piima enne laabi lisamist kergelt happeliseks ning võimaldavad saada kalgendi, milles domineerivad piimabakterid. Piima hoidmine enne laabi lisamist on ajalooliselt kujunenud toimimisviis, mida kasutatakse juustu „Bleu d’Auvergne“ valmistamisel juustukodades.

| — | Mõlema valmistamisviisi puhul on lubatud homogeniseerimine ja rasvasisalduse normaliseerimine. Homogeniseerimine on tehnoloogia, mis soodustab juustu lõhna- ja maitseomaduste väljakujunemist, võimaldab rasvainel kalgendis ühtlasemalt jaotuda ning saada heledama juustumassi, milles hallitusjooned on paremini nähtavad. |
| --- | --- |

—

Mõlema valmistamisviisi puhul on lubatud homogeniseerimine ja rasvasisalduse normaliseerimine. Homogeniseerimine on tehnoloogia, mis soodustab juustu lõhna- ja maitseomaduste väljakujunemist, võimaldab rasvainel kalgendis ühtlasemalt jaotuda ning saada heledama juustumassi, milles hallitusjooned on paremini nähtavad.

Laabi lisamise temperatuur on piiratud vahemikuga 30–34 °C. See temperatuur mõjutab olulisel määral laabi toimet sellel juustu valmistamise olulisel etapil.

Hallitusseen Penicillium roqueforti on konkreetselt nimetatud koostisainete, abiainete ja lisaainete loetelus, mille lisamine algsele piimapõhisele toorainele on juustu „Bleu d’Auvergne“ valmistamisel lubatud. Samas loetelus on täpsustamiseks viide „kahjututele piimhappebakteritele, pärmidele ja hallitusseentele“ asendatud viitega „teistele“ (peale Penicillium’i) bakterikultuuridele, pärmidele ja hallitusseentele „mille kahjutus on leidnud tõendamist tootmise tehnoloogilise protsessi käigus“. Seejärel on sätestatud nõue lisada hallitusseent Penicillium roqueforti, kuna tegemist on juustu „Bleu d’Auvergne“ valmistamise tehnoloogilise protsessi kohustusliku etapiga. Tuleb märkida, et viide hallitusseenele Penicillium roqueforti asendab viidet hallitusseenele Penicillium glaucum, see on seotud hallitusseente kohta olemasolevate teadmiste arengut ja nende klassifikatsiooni muutmist hõlmava kokkuvõtte avaldamisega. Lisaks, et vältida mitmetimõistmist teostatavate kontrollitoimingute käigus, on täpsustatud, et kunstlikult loodud kultuuride kasvatamise keskkondi on lubatud kasutada fermentide kasvatamise toetamiseks.

Penicillium roqueforti

Penicillium’i

Penicillium roqueforti

Penicillium roqueforti

Penicillium glaucum

Pärast piima kalgendumist on vastavuse saavutamiseks tavadega lisatud kalgendi tükeldamise ja segamise etapid, samuti suurema osa kalgendi ja vadaku eraldamine: „Pärast kalgendumist tükeldatakse kalgend kuubikuteks, mille suurus ulatub maisitera suurusest sarapuupähkli suuruseni. Segamine võimaldab saada nn kaetud terad (coiffé). Enne vormi asetamist eraldatakse kalgendist suurem osa vadakust. Pärast tükeldamist ja segamist pannakse kalgend vormi.“ Seega kirjeldatakse valmistamisprotsessi kalgendi tera suuruse kaudu pärast tükeldamist (maisiterast sarapuupähklini) ning viidatakse kaetud kalgenditerade (soovitud) tekkele, mis on oluline juustus olevate tühemike moodustamiseks, kuivõrd kalgendi terad jäävad vormimise käigus eraldatuks.

Täpsustatud on kalgendi nõrutamise etappi pärast vormi panemist. Kindlaks on määratud maksimaalne kestus 72 tundi kehtivas tootespetsifikaadis toodud määrsõna „aeglaselt“ asemel, mis on ebatäpne; see muudatus kajastab kasutatavat tootmistava ja annab arvväärtuse kontrollide tegemiseks. Lisatud on nõue, et nõrutamine peab toimuma ilma pressimiseta, et selle käigus pööratakse juustusid ümber ning see peab toimuma temperatuuril, mis võimaldab selle etapi lõpuks saavutada juustumassi pH väärtuse 5. Selline pH väärtus on nõutav selleks, et kalgendi nõrutamine oleks piisav juustu „Bleu d’Auvergne“ valmistamiseks.

Lause „Toorpiimasaaduste, valmistamisjärgus toodete, kalgendi ja värske juustu hoidmine miinuskraadide juures on keelatud“ on asendatud lausega „Vadaku mujale viimine on keelatud, nagu ka toorpiimasaaduste, juustu valmistamise vaheproduktide ja toorjuustu säilitamine miinuskraadide juures“. Muudatusega keelatakse täiendavalt kalgendi mis tahes viisil mujale viimine, sest see ei vasta ajalooliselt kujunenud tootmistavadele.

Soolamise meetodite kirjeldust on muudetud, vastamaks tootmisvahendite arengule.

Lausetega

„Juustu soolamine toimub pärast nõrutamise etapi lõppu juustu kogu pinna soolaga hõõrumise või ülepuistamise teel ruumis, mille temperatuur võib olla 14–22 °C. Soolamisele võib eelneda soolalahusega niisutamise etapp“

asendatakse lause

„Juustu soolatakse aeglaselt, soolamine toimub jämesoolaga käsitsi kahes etapis ning selle käigus pööratakse juustusid korduvalt ümber“. Kaht etappi hõlmav tehnoloogia, mis on kasutusel siiani, ei pea seoses töövahendite arenguga olema ainus lubatud võimalus. Lubatud on kasutada nii jäme- kui ka peensoola. Soolamine soolaga hõõrumise või ülepuistamise teel võimaldab moodustuda juustu „Bleu d’Auvergne“ tüüpilisel koorikul. Sellele etapile võib eelneda soolalahusega niisutamise etapp, seda tava kasutatakse juba mitu aastat lisaks soolaga hõõrumisele või ülepuistamisele ning nagu ilmneb degusteerimiste tulemustest, ei mõjuta see toote organoleptilisi omadusi. Täpsustatud on, et soolamise etapp toimub nõrutamise etapi lõpus.

Juustu perforeerimise etapi kirjeldust on täiendatud, täpsustades, et toimub ainult üks perforeerimine, ning määrates kindlaks, et laabi lisamise ja perforeerimise etapi vaheline ajavahemik võib olla kuni 10 päeva, et tagada toote nõuetekohane kvaliteet.

Valmimine

Lause asemel „Valmimise kestus on üle 1-kilogrammiste juustude puhul vähemalt neli nädalat ja alla 1-kilogrammiste juustude puhul vähemalt kaks nädalat“ on vastavalt kasutatavatele tootmistavadele kindlaks määratud, et „alates perforeerimise päevast valmivad juustud katmata kujul vähemalt 15 päeva keldris või kuivatis temperatuuril 6–12 °C ja õhuniiskusel üle 90 %. Seejärel säilitatakse juustusid vajaduse korral ruumis, mille temperatuur jääb vahemikku 0–6 °C, kuni täitub 28 päeva piimale laabi lisamisest“. Katmata juustude valmimisfaas temperatuuril 6–12 °C ja õhuniiskusel üle 90 % võimaldab hallitusseenel Penicillium roqueforti juustumassis areneda. Pärast seda etappi ja 15 päeva jooksul pärast juustu perforeerimist hoitakse juustusid kuni 28. päevani piimale laabi lisamisest temperatuuril 6–12 °C või säilitatakse neid ruumis, mille temperatuur on 0–6 °C, et aeglustada hallitusseene Penicillium roqueforti arengut. Eesmärk on juhtida sinihallituse arengut ja lasta välja kujuneda toote lõhna- ja maitsebuketil.

Penicillium roqueforti

Penicillium roqueforti

Lisatud on nõue, et toodet ei või mingil kujul lõigata enne 28 päeva möödumist piimale laabi lisamisest, et tagada toote terviklikkus kuni hetkeni, mil see omandab kõik nõutavad omadused, ja vältida juustu rikkumist.

Märgistus

Märgistus

Kindlaks on määratud registreeritud nimetuse puhul kasutatav minimaalne tähesuurus: „vähemalt kaks kolmandikku märgisel oleva kõige suurema tähesuurusega teksti tähesuurusest“, et tagada nimetuse piisav loetavus võrreldes ülejäänud märgisel toodud teabega.

Sätestatud on Euroopa Liidu KPNi sümboli kasutamise kohustus.

Lisatud on, et kasutada ei tohi ühtegi päritolunimetusega otseselt seostatavat iseloomustavat sõna. See vastab kaitstud nimetuste märgistuse ajakohastamisega seotud nõuete muutumisele.

Selleks et võtta arvesse erinevaid pakendamisviise, on välja jäetud lause, mille kohaselt tuleb juust pakendada alumiiniumfooliumisse, kuna kasutada on võimalik ka teisi pakendeid.

Muu

Muu

Punkt „Üksikasjad, millega põhjendatakse seost geograafilise piirkonnaga“ on ümber sõnastatud ja jaotatud kolmeks osaks. Punktis „Geograafilise piirkonna eripära“ on esitatud looduslikud tegurid, tuues välja geograafilises piirkonnas rohttaimede kasvatamise olulisuse ning inimtegurid, mille puhul on kokkuvõtlikult esitatud ajalooline osa ning rõhutatud juustu „Bleu d’Auvergne“ juustumeistrite spetsiifilist oskusteavet (piimalehmade sööda puhul rohu eelistamine, kalgenditerade segamine valmistamisanumas, nõrutamine ilma pressimiseta, soolamine, perforeerimine ja valmimine). Punkti „Toote eripära“ on ajakohastatud teabega, mis on toodud toote kirjelduses. Punktis „Põhjuslik seos“ on selgitatud looduslike tegurite, inimtegurite ja toote omavahelist seost.

Alapunkti „Toote kontrollid“ on lisatud, et „uuringud teostatakse mõõtmiste teel juustudel, mille puhul piimale laabi lisamisest on möödunud vähemalt 28 päeva, ning kasutades menetlusi, mida on kirjeldatud kontrollikavas“. Need tingimused esitatakse kontrolliasutuse koostatud päritolunimetuse kontrollikavas.

Punktis „Kontrolliasutuse kontaktandmed“ on ajakohastatud kontrolliasutuse nimetust ja kontaktandmeid.

Lisatud on tabel, milles on loetletud peamised kontrollitavad aspektid ja nende hindamise meetodid.

KOONDDOKUMENT

„BLEU D’AUVERGNE“

„BLEU D’AUVERGNE“

ELi nr: PDO-FR-02214 – 4.1.2017

ELi nr: PDO-FR-02214 – 4.1.2017

KPN ( X ) KGT ( )

KPN ( X ) KGT ( )

1.   Nimetus(ed)

Nimetus(ed)

„Bleu d’Auvergne“

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Liikmesriik või kolmas riik

Prantsusmaa

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

Toote liik

Klass 1.3. Juust

3.2.   Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab

Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab

Juustu „Bleu d’Auvergne“ valmistatakse üksnes kalgendatud lehmapiimast, hallitusjoonekestega juustumass on pressimata, kuumtöötlemata, laagerdatud ja soolatud.

Juust on lameda silinderja ketta kujuline; juustu läbimõõt on 19–23 cm, kõrgus 8–11 cm ja kaal 2–3 kg.

Juustu rasvainesisaldus on vähemalt 50 % täielikult kuivanud juustu puhul ning kuivainesisaldus ei või olla väiksem kui 51 %.

Juustu võib kaitstud päritolunimetuse „Bleu d’Auvergne“ all müüa alates 28. päevast pärast laabiga kalgendamist.

Juustu „Bleu d’Auvergne“ koorik on ühtlane, ilma kobrutavate kohtade või väljaimbunud vedelikuta. Koorik ei pea olema vaid ühetaolise ühtlase värvusega. Koorikul võib olla valget, halli, rohelist või musta värvi hallitust.

Juustumassi värvus on valgest kreemikani, selles on avasid ja korrapäraseid rohekas-siniseid hallitusjooni.

Selliste joonekeste suurus ulatub nisuterast maisiterani.

Juustumassi konsistents on sulav, kreemjas ja peeneteraline.

Juustu „Bleu d’Auvergne“ maitse on intensiivne, iseloomulik, tasakaalustatud, selles on tunda sinihallituse, metsaaluse ja isegi seente lõhna ja maitset. Maitse võib olla kergelt soolakas ja mõrkjas. Maitse- ja lõhnaomadustele lisandub valmimisastmest sõltuvalt enamal või vähemal määral hallitusseene Penicillium roqueforti lõhn ja maitse.

Penicillium roqueforti

3.3.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Kogu aasta vältel sisaldab piimalehmade põhiratsioon üksnes kaitstud päritolunimetuse geograafilisest piirkonnast pärit sööta. Seoses piimakarjale antava täiendsöödaga tuleb märkida, et geograafilise piirkonna keskmäestiku tüüpi maastik ja kliima ei võimalda seda täiendsööta geograafilises piirkonnas toota. Piimalehmade puhul on täiendsööda aastane keskmine kogus piiratud 1 800 kilogrammi kuivainega lehma kohta aastas, see piirang kehtib kõikide piimalehmade kohta. Mullikate puhul ei või täiendsööda keskmine kogus aasta kohta ületada kuivaines väljendatuna 30 % kogusöödast. Seega tuleneb nendest sätetest, et vähemalt 70 % piimalehmade põhisööda kuivainest peab olema toodetud geograafilises piirkonnas.

Kui välja arvata ristõielised taimed, mille söödana kasutamine on keelatud põllumajandusliku majapidamise kõikide loomade jaoks, võib piimakarja põhisööt hõlmata kõiki söödataimi. Sööda hulka võib kuuluda ka vihkudes kuivatatud pikakiuline lutsern.

Aasta kohta keskmiselt peab karjamaalt saadav rohi, hein, koresööt või silo moodustama kuivaines väljendatuna vähemalt 70 % piimalehmade põhisöödast.

Igapäevases söödaratsioonis peab karjamaalt saadav rohi, hein, koresööt või silo moodustama kuivaines väljendatuna vähemalt 30 % piimalehmade põhisöödast

Väljaspool karjatamisperioodi peab piimalehmadele antava heina keskmine kogus kuivaines väljendatuna olema vähemalt 3 kilogrammi lehma kohta päevas. Heinaks nimetatakse niidetud ja kuivatatud rohtu, mille kuivainesisaldus on suurem kui 80 %.

Kui karjamaadel on rohtu, tuleb piimalehmad välja lasta kohe, kui ilmastikutingimused seda lubavad. Loomi tuleb igal juhul pidada karjamaal vähemalt 150 päeva aastas.

Piimalehmadele antav täiendsööt ja söödalisandid võivad sisaldada üksnes lubatud ainete loetelus nimetatud tooraineid ja lisaaineid.

Loomade söödas on lubatud üksnes taimed ja täiendsööt, mis ei ole saadud transgeensetest toodetest.

3.4.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Piima tootmine, juustu töötlemine, valmimine ja säilitamine kestab kuni 28 päeva laabi lisamise kuupäevast ja toimub geograafilises piirkonnas.

3.5.   Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Juustu „Bleu d’Auvergne“ võib turustada mis tahes suuruste tükkidena.

3.6.   Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Märgistus peab hõlmama toote nimetust, mille puhul kasutatud tähesuurus on vähemalt kaks kolmandikku märgisel oleva kõige suurema tähesuurusega teksti tähesuurusest.

Märgisel, reklaamides, arvetel või äridokumentidel on koos päritolunimetusega keelatud kasutada mis tahes muid iseloomustavaid sõnu või muud teavet, välja arvatud konkreetsed kauba- või juustukoja märgid.

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Juustu „Bleu d’Auvergne“ geograafiline piirkond hõlmab järgmist territooriumi.

Aveyroni departemangu järgmised kommuunid:

Brommat, Lacroix-Barrez, Mur-de-Barrez, Murols, Taussac, Thérondels.

Cantali departemangu järgmised kantonid:

Arpajon-sur-Cère, Aurillac-1, Aurillac-2, Aurillac-3, Mauriac, Murat, Naucelles, Riom-ès-Montagnes, Saint-Flour-1, Saint-Flour-2, Saint-Paul-des-Landes, Vic-sur-Cère, Ydes

ja järgmised kommuunid: Alleuze, Anglards-de-Saint-Flour, Boisset, Celoux, Chaliers, Chazelles, Clavières, Lavastrie, Leynhac, Lorcières, Marcolès, Maurs, Mourjou, Neuvéglise, Quézac, Rageade, Roannes-Saint-Mary, Rouziers, Ruynes-en-Margeride, Saint-Antoine, Saint-Constant-Fournoulès, Saint-Etienne-de-Maurs, Saint-Georges, Saint-Julien-de-Toursac, Saint-Mamet-la-Salvetat, Sansac-de-Marmiesse, Soulages, Vabres, Val d’Arcomie, Védrines-Saint-Loup, Vitrac.

Corrèz’ departemangu järgmised kommuunid:

Altillac, Auriac, Bassignac-le-Bas, Bassignac-le-Haut, Bort-les-Orgues, Camps-Saint-Mathurin-Léobazel, La Chapelle-Saint-Géraud, Confolent-Port-Dieu, Darazac, Eygurande, Feyt, Goulles, Hautefage, Lafage-sur-Sombre, Lamazière-Basse, Lapleau, Laroche-près-Feyt, Latronche, Laval-sur-Luzège, Liginiac, Margerides, Mercœur, Merlines, Mestes, Monestier-Merlines, Monestier-Port-Dieu, Neuvic, Palisse, Reygade, Rilhac-Xaintrie, Saint-Bonnet-les-Tours-de-Merle, Saint-Bonnet-près-Bort, Saint-Cirgues-la-Loutre, Saint-Étienne-aux-Clos, Saint-Exupéry-les-Roches, Saint-Fréjoux, Saint-Geniez-ô-Merle, Saint-Hilaire-Foissac, Saint-Hilaire-Luc, Saint-Julien-aux-Bois, Saint-Julien-le-Pèlerin, Saint-Julien-près-Bort, Saint-Pantaléon-de-Lapleau, Saint-Privat, Saint-Victour, Sarroux, Sérandon, Servières-le-Château, Sexcles, Soursac, Thalamy, Ussel, Veyrières.

Haut-Loire’i departemangu järgmised kommuunid:

Ally, Arlet, Autrac, Auvers, La Besseyre-Saint-Mary, Blesle, Bonneval, La Chaise-Dieu, La Chapelle-Geneste, Charraix, Chastel, Chazelles, Cistrières, Cronce, Desges, Espalem, Ferrussac, Grenier-Montgon, Lubilhac, Malvières, Mercœur, Pébrac, Pinols, Saint-Austremoine, Saint-Cirgues, Saint-Étienne-sur-Blesle, Sembadel, Tailhac.

Loti departemangu järgmised kommuunid:

Anglars, Bannes, Bessonies, Le Bourg, Le Bouyssou, Cahus, Cardaillac, Cornac, Espeyroux, Frayssinhes, Gorses, Labastide-du-Haut-Mont, Labathude, Lacapelle-Marival, Latouille-Lentillac, Latronquière, Lauresses, Laval-de-Cère, Leyme, Molières, Montet-et-Bouxal, Prendeignes, Sabadel-Latronquière, Saint-Bressou, Saint-Cirgues, Saint-Hilaire, Saint-Maurice-en-Quercy, Saint-Médard-Nicourby, Saint-Perdoux, Saint-Vincent-du-Pendit, Sainte-Colombe, Sénaillac-Latronquière, Sousceyrac-en-Quercy, Terrou, Teyssieu, Viazac.

Lozère’i departemangu järgmised kantonid:

Langogne, Saint-Chély-d’Apcher

ja järgmised kommuunid: Albaret-le-Comtal, Arzenc-d’Apcher, Aumont-Aubrac, Les Bessons, Brion, Chambon-le-Château, Chauchailles, Chaulhac, La Chaze-de-Peyre, Estables, La Fage-Montivernoux, La Fage-Saint-Julien, Fau-de-Peyre, Fontans, Fournels, Grandrieu, Javols, Julianges, Lachamp, Lajo, Les Laubies, Le Malzieu-Forain, Le Malzieu-Ville, Les Monts-Verts, Noalhac, La Panouse, Paulhac-en-Margeride, Ribennes, Rieutort-de-Randon, Saint-Alban-sur-Limagnole, Saint-Amans, Saint-Denis-en-Margeride, Saint-Gal, Saint-Juéry, Saint-Laurent-de-Veyrès, Saint-Léger-du-Malzieu, Saint-Paul-le-Froid, Saint-Privat-du-Fau, Saint-Sauveur-de-Peyre, Saint-Symphorien, Sainte-Colombe-de-Peyre, Sainte-Eulalie, Serverette, Servières, Termes, La Villedieu.

Puy-de-Dôme’i departemangu järgmised kommuunid:

Aix-la-Fayette, Ambert, Les Ancizes-Comps, Anzat-le-Luguet, Apchat, Arlanc, Augerolles, Aurières, Auzelles, Avèze, Baffie, Bagnols, Bertignat, Besse-et-Saint-Anastaise, Beurières, Bongheat, Bort-l’Étang, La Bourboule, Bourg-Lastic, Briffons, Bromont-Lamothe, Brousse, Bulhon, La Celle, Ceilloux, Ceyssat, Chambon-sur-Dolore, Chambon-sur-Lac, Chaméane, Champagnat-le-Jeune, Champétières, Chapdes-Beaufort, La Chapelle-Agnon, La Chapelle-sur-Usson, Charbonnières-les-Vieilles, Charensat, Charnat, Chastreix, Chaumont-le-Bourg, Cisternes-la-Forêt, Combrailles, Compains, Condat-en-Combraille, Condat-lès-Montboissier, Courpière, Crevant-Laveine, Cros, Culhat, Cunlhat, Domaize, Doranges, Dorat, Dore-l’Église, Échandelys, Égliseneuve-d’Entraigues, Égliseneuve-des-Liards, Églisolles, Escoutoux, Espinchal, Estandeuil, Esteil, Fayet-le-Château, Fayet-Ronaye, Fernoël, La Forie, Fournols, Gelles, Giat, La Godivelle, La Goutelle, Grandrif, Grandval, Herment, Heume-l’Église, Isserteaux, Job, Jumeaux, Labessette, Landogne, Laqueuille, Larodde, Lastic, Lezoux, Limons, Luzillat, Manglieu, Manzat, Marat, Marsac-en-Livradois, Mauzun, Mayres, Mazaye, Mazoires, Medeyrolles, Messeix, Miremont, Le Monestier, Mons, Mont-Dore, Montel-de-Gelat, Montfermy, Montmorin, Murat-le-Quaire, Murol, Nébouzat, Néronde-sur-Dore, Neuville, Noalhat, Novacelles, Olby, Olliergues, Olmet, Orcival, Orléat, Paslières, Perpezat, Peschadoires, Peslières, Picherande, Pontaumur, Pontgibaud, Prondines, Pulvérières, Puy-Saint-Gulmier, Queuille, Roche-Charles-la-Mayrand, Rochefort-Montagne, Saillant, Saint-Alyre-d’Arlanc, Saint-Alyre-ès-Montagne, Saint-Amant-Roche-Savine, Saint-Anthème, Saint-Avit, Saint-Bonnet-le-Bourg, Saint-Bonnet-le-Chastel, Saint-Bonnet-près-Orcival, Saint-Clément-de-Valorgue, Saint-Dier-d’Auvergne, Saint-Donat, Saint-Éloy-la-Glacière, Saint-Étienne-des-Champs, Saint-Étienne-sur-Usson, Saint-Ferréol-des-Côtes, Saint-Flour, Saint-Genès-Champanelle, Saint-Genès-Champespe, Saint-Genès-la-Tourette, Saint-Georges-de-Mons, Saint-Germain-près-Herment, Saint-Germain-l’Herm, Saint-Gervais-sous-Meymont, Saint-Hilaire-les-Monges, Saint-Jacques-d’Ambur, Saint-Jean-d’Heurs, Saint-Jean-des-Ollières, Saint-Jean-en-Val, Saint-Jean-Saint-Gervais, Saint-Julien-Puy-Lavèze, Saint-Just, Saint-Martin-des-Olmes, Saint-Martin-d’Ollières, Saint-Nectaire, Saint-Ours, Saint-Pierre-Colamine, Saint-Pierre-le-Chastel, Saint-Pierre-Roche, Saint-Priest-des-Champs, Saint-Quentin-sur-Sauxillanges, Saint-Romain, Saint-Sauves-d’Auvergne, Saint-Sauveur-la-Sagne, Saint-Sulpice, Saint-Victor-la-Rivière, Sainte-Agathe, Sainte-Catherine, Sallèdes, Saulzet-le-Froid, Sauvagnat, Sauvessanges, Sauviat, Sauxillanges, Savennes, Sermentizon, Singles, Sugères, Tauves, Thiers, Thiolières, Tortebesse, La Tour-d’Auvergne, Tours-sur-Meymont, Tralaigues, Trémouille-Saint-Loup, Trézioux, Valbeleix, Valz-sous-Châteauneuf, Vernet-la-Varenne, Le Vernet-Sainte-Marguerite, Verneugheol, Vernines, Vertolaye, Villosanges, Vinzelles, Viverols, Voingt.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

Seos geograafilise piirkonnaga

Juustu „Bleu d’Auvergne“ geograafiline piirkond hõlmab osaliselt Keskmassiivi kesk- ja põhjaosa.

Geograafiline piirkond asub põhiliselt Keskmäestiku hertsüünia kurrutuse aluspõhjal, mis koosneb moonde- ja graniitkivimitest ning laavakattest.

Tegemist on keskmäestiku piirkonnaga, mille kõrgus jääb merepinnast valdavalt üle 1 000 meetri ning ei lange alla 500 meetri merepinnast.

Piirkonda iseloomustab vaheldusrikas mäestikukliima, lääneosas avaldab mõju mõõdukas ookeanikliima ja idaosas võib täheldada kontinentaalse kliima nõrka mõju. Nende mõnikord küllaltki keerukate ilmastikuolude seas on otsustava tähtsusega sademete hulk, mis mõjutab oluliselt rohu kasvu piirkonnas. Geograafiline piirkond kuulub seega alade hulka, kus sademete hulk aastas on suurem kui 800 mm.

Seoses inimteguritega tuleb märkida, et rohu kasvamiseks ja piima tootmiseks sobilik Puy-de-Dome’i piirkond on juustu „Bleu d’Auvergne“ ajalooline päritolupiirkond, kõnealust juustu hakati valmistama XIX sajandi keskel. Selle ala näol on tegemist geograafilise nimetuse algse tuumikalaga, mille ümber tootmine hakkas järk-järgult laienema. Algselt taludes toimunud tootmine laienes XIX sajandi teisel poolel meiereidesse, eeskätt tänu Antoine Rousseli leiutatud tehnilistele uuendustele. Tegemist on Auvergne’st pärineva juustumeistriga, kes võttis kasutusele juustu perforeerimise. Selle meetodi levik alates XIX sajandi lõpust kujundas välja teise tootmise tuumikala Cantali mäemassiivi edelaosas, seejärel levis juustu „Bleu d’Auvergne“ valmistamine üle kogu praeguse geograafilise piirkonna. Juustu „Bleu d’Auvergne“ määratluse kinnitas 1934. aastal põllumajandusminister ning toode sai kaitstud päritolunimetuse 1975. aasta märtsis.

Ka praegu antakse piimalehmadele eelistatult geograafilisest piirkonnast pärinevat rohtu, mis moodustab aastas keskmiselt kaks kolmandikku loomade põhiratsioonist. Karjatamisperiood kestab vähemalt 150 päeva aastas.

Lisaks sellele kasutatakse juustu „Bleu d’Auvergne“ valmistamisel spetsiifilist oskusteavet. Kalgenditeri segatakse valmistusanumas, nii et terad kattuvad õhukese kilega (coiffé) ning ei kleepu vormimisel kokku. Seejärel pannakse kalgend vormi. Järgneb ilma pressimiseta nõrutamise etapp, mille käigus juustusid pööratakse. Juustud soolatakse nõrutamisetapi lõpus soolaga hõõrumise või üleraputamise teel kogu juustu pinna ulatuses, seejärel perforeeritakse neid üks kord juustumassi õhutamiseks. Viimase etapina järgneb valmimine niiskes ja hea ventilatsiooniga keldris.

coiffé

Juust „Bleu d’Auvergne“ on 2–3 kilogrammi raskune lehmapiimast valmistatud juust, mille juustumassis on korrapäraseid rohekas-siniseid hallitusjoonekesi, mille suurus ulatub nisuterast maisiterani.

Juustu maitse on intensiivne, iseloomulik, tasakaalustatud, see hõlmab sinihallituse, metsaaluse ja isegi seente lõhna ja maitset. Maitse- ja lõhnaomadustele lisandub hallitusseene Penicillium roqueforti lõhn ja maitse.

Penicillium roqueforti

Juustu „Bleu d’Auvergne“ tootmine on keskendunud keskmäestikupiirkonda, kus suur kõrgus merepinnast ja kliima, mida iseloomustab suur sademete hulk, soodustavad eeskätt karjatatavate piimalehmade söödaks kasutatava rohu kasvu.

Suurel kõrgusel asuvad keskplatoo vulkaanilise ja graniitaluspõhjaga alad, kus valitsevad pikad ja karmid talved, on tinginud ammustest aegadest pärinevate tootmistavade kasutamise.

2–3 kilogrammi raskuste juustude valmistamine võimaldas neid pikemat aega säilitada ning pakkus lahenduse kliima eripäradest ja inimeste vajadustest tingitud piima töötlemise ja kogumise probleemidele. Lisaks sellele oli juustu tootmine pikka aega alternatiivne võimalus juustu „Cantal“ valmistamisele väiketootjate jaoks, kellel ei olnud piisavalt palju piima juustu „Fourme Cantal“ tootmiseks.

Juustu „Bleu d’Auvergne“ organoleptilised omadused on eeskätt kindlaks määratud eripärase tootmistehnoloogia rakendamisega. Terade katmine valmistusanumas segamise teel ja ilma pressimiseta nõrutamine soodustavad juustus ühtlaselt paiknevate tühemike tekkimist. Perforeerimine tekitab juustus õhutuskanalid. Nende õhutuskanalite kaudu ligipääsev hapnik võimaldab tühemikes areneda Penicillium roqueforti hallitusel. See toob kaasa väga peente hallitusjoonekeste tekke (nisutera suurusest maisiterani), mis jaotuvad ühtlaselt ja annavad juustule „Bleu d’Auvergne“ sinakasrohelise värvuse. Penicillium roqueforti toime mõjutab ka juustu eripärase maitse teket. Juustu soolamine hõõrumise või ülepuistamise teel kogu juustu pinna ulatuses parandab nõrutamise tulemust ja mängib olulist rolli juustu „Bleu d’Auvergne“ intensiivse ja iseloomuliku maitse väljakujunemisel. Valmimine niisketes ja hästi ventileeritud keldrites annab juustule „Bleu d’Auvergne“ iseloomulikud lõhna ja maitseomadused, mis hõlmavad sinihallituse, alusmetsa ja seente nüansse.

Penicillium roqueforti

Penicillium roqueforti

Viide spetsifikaadi avaldamisele:

Viide spetsifikaadi avaldamisele:

(viitemääruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-710d3e0c-449b-40f1-a1ee-bada81ef7a31/telechargement

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

---