# Europos Sąjungos C 92/2017

| | ISSN 1977-0960 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 92 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 60 metai2017m. kovo 24d. |

ISSN 1977-0960

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 92

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir pranešimai

60 metai2017m. kovo 24d.

---

| Pranešimo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| | REKOMENDACIJOS |
| | Taryba |
| 2017/C 92/01 | 2017 m. kovo 21 d. Tarybos rekomendacija dėl euro zonos ekonominės politikos | 1 |

Pranešimo Nr.

Turinys

Puslapis

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REKOMENDACIJOS

Taryba

2017/C 92/01

2017 m. kovo 21 d. Tarybos rekomendacija dėl euro zonos ekonominės politikos

1

---

| | IV   Pranešimai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI |
| | Europos Komisija |
| 2017/C 92/02 | Euro kursas | 6 |
| 2017/C 92/03 | 2017 m. kovo 21 d. Komisijos sprendimas, pakeisti platformos REFIT suinteresuotųjų subjektų grupės narį | 7 |
| 2017/C 92/04 | Europos Sąjungos kombinuotosios nomenklatūros paaiškinimai | 9 |

IV   Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Europos Komisija

2017/C 92/02

Euro kursas

6

2017/C 92/03

2017 m. kovo 21 d. Komisijos sprendimas, pakeisti platformos REFIT suinteresuotųjų subjektų grupės narį

7

2017/C 92/04

Europos Sąjungos kombinuotosios nomenklatūros paaiškinimai

9

---

| | V   Nuomonės |
| --- | --- |
| | ADMINISTRACINĖS PROCEDŪROS |
| | Europos maisto saugos tarnyba |
| 2017/C 92/05 | Kvietimas teikti paraiškas Europos maisto saugos tarnybos valdančiosios tarybos nario pareigoms užimti | 10 |
| | KITI AKTAI |
| | Europos Komisija |
| 2017/C 92/06 | Paraiškos paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą | 14 |

V   Nuomonės

ADMINISTRACINĖS PROCEDŪROS

Europos maisto saugos tarnyba

2017/C 92/05

Kvietimas teikti paraiškas Europos maisto saugos tarnybos valdančiosios tarybos nario pareigoms užimti

10

KITI AKTAI

Europos Komisija

2017/C 92/06

Paraiškos paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą

14

---

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REKOMENDACIJOS

Taryba

| 24.3.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 92/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 92/1

---

TARYBOS REKOMENDACIJA

2017 m. kovo 21 d.

dėl euro zonos ekonominės politikos

(2017/C 92/01)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 136 straipsnį kartu su 121 straipsnio 2 dalimi,

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

kadangi:

| (1) | euro zonos ekonomikos atsigavimas tęsiasi, tačiau išlieka trapus. Pastaraisiais metais padaryta didelė pažanga: nuo 2015 m. euro zonos realusis bendrasis vidaus produktas (BVP) atsigavo iki prieš krizę buvusio lygio, o nedarbas nukrito iki žemiausio lygio nuo 2010–2011 m. Tačiau visuminė paklausa vangi, infliacija gerokai mažesnė už tikslą, nepaisant labai palankios Europos Centrinio Banko pinigų politikos, o ekonomikos augimą stabdo tokie krizės padariniai, kaip įsisenėjęs makroekonominis disbalansas ir aukštas įsiskolinimo lygis visuose ekonomikos sektoriuose; dėl to reikia mažinti finansinį įsiskolinimą ir lieka mažiau išteklių vartojimui ir investicijoms. Be to, nors euro zonos ekonomikos augimo potencialas jau ilgą laiką mažėja, krizė tą tendenciją dar labiau sustiprino. Nepaisant pagerėjimo ženklų, nuolatinis investicijų trūkumas ir aukštas nedarbo lygis kelia riziką, kad augimo perspektyvos gali toliau blogėti. euro zonos ekonomikos perbalansavimas ir toliau lieka asimetriškas – savo disbalansą naikina tik tos šalys, kurios yra grynosios skolininkės – tai lemia didėjantį einamosios sąskaitos perteklių. Pagal visuotinį Didžiojo dvidešimtuko (G 20) susitarimą euro zonos valstybės narės raginamos individualiai ir kartu pasinaudoti visomis (įskaitant fiskalinėmis ir struktūrinėmis) politikos priemonėmis, siekiant užtikrinti tvirtą, tvarų, subalansuotą ir integracinį ekonomikos augimą; |
| --- | --- |

(1)

euro zonos ekonomikos atsigavimas tęsiasi, tačiau išlieka trapus. Pastaraisiais metais padaryta didelė pažanga: nuo 2015 m. euro zonos realusis bendrasis vidaus produktas (BVP) atsigavo iki prieš krizę buvusio lygio, o nedarbas nukrito iki žemiausio lygio nuo 2010–2011 m. Tačiau visuminė paklausa vangi, infliacija gerokai mažesnė už tikslą, nepaisant labai palankios Europos Centrinio Banko pinigų politikos, o ekonomikos augimą stabdo tokie krizės padariniai, kaip įsisenėjęs makroekonominis disbalansas ir aukštas įsiskolinimo lygis visuose ekonomikos sektoriuose; dėl to reikia mažinti finansinį įsiskolinimą ir lieka mažiau išteklių vartojimui ir investicijoms. Be to, nors euro zonos ekonomikos augimo potencialas jau ilgą laiką mažėja, krizė tą tendenciją dar labiau sustiprino. Nepaisant pagerėjimo ženklų, nuolatinis investicijų trūkumas ir aukštas nedarbo lygis kelia riziką, kad augimo perspektyvos gali toliau blogėti. euro zonos ekonomikos perbalansavimas ir toliau lieka asimetriškas – savo disbalansą naikina tik tos šalys, kurios yra grynosios skolininkės – tai lemia didėjantį einamosios sąskaitos perteklių. Pagal visuotinį Didžiojo dvidešimtuko (G 20) susitarimą euro zonos valstybės narės raginamos individualiai ir kartu pasinaudoti visomis (įskaitant fiskalinėmis ir struktūrinėmis) politikos priemonėmis, siekiant užtikrinti tvirtą, tvarų, subalansuotą ir integracinį ekonomikos augimą;

| (2) | plataus užmojo struktūrinės reformos turėtų palengvinti sklandų ir veiksmingą žmogiškųjų ir kapitalo išteklių perskirstymą ir padėti spręsti nuolatinių technologinių ir struktūrinių pokyčių keliamas problemas. Būtina imtis reformų, kad būtų sukurta palanki verslo aplinka, baigta kurti vidaus rinka ir pašalintos kliūtys investicijoms. Šios pastangos labai svarbios siekiant padidinti produktyvumą ir užimtumą, sustiprinti konvergenciją ir padidinti euro zonos ekonomikos augimo potencialą ir gebėjimą prisitaikyti. Įgyvendinus struktūrines reformas, t. y. sukūrus veiksmingas rinkas, kuriose veiktų reaktyvūs kainų nustatymo mechanizmai, būtų galima paremti pinigų politiką, palengvinant jos poveikio perdavimą realiajai ekonomikai. Reformos, kuriomis šalinami trukdžiai investicijoms ir remiamos investicijos, gali duoti dvigubą naudą: paremti ekonominę veiklą trumpuoju laikotarpiu ir sudaryti ilgalaikio tvaraus ir integracinio ekonomikos augimo pajėgumą. Valstybėms narėms, kurių finansinio įsiskolinimo mažinimo poreikiai, susiję su didele išorės skola, yra dideli, labai svarbios reformos, kuriomis didinamas produktyvumas, nes spartesnis ekonomikos augimas padeda mažinti BVP dalimi išreikštą skolą. Padidinus kainų ir su kainomis nesusijusį konkurencingumą, būtų labiau prisidedama prie išorės perbalansavimo tose šalyse. Didelį einamosios sąskaitos perteklių turinčios valstybės narės gali prisidėti prie euro zonos perbalansavimo imdamosi priemonių (įskaitant struktūrines reformas), kurios padeda perteklines santaupas nukreipti į vidaus paklausą, visų pirma stiprinant investicijas. Dabartinės mažų palūkanų normų sąlygos taip pat teikia papildomų galimybių šioje srityje, ypač valstybėse narėse, kurios turi daug fiskalinio manevravimo galimybių; |
| --- | --- |

(2)

plataus užmojo struktūrinės reformos turėtų palengvinti sklandų ir veiksmingą žmogiškųjų ir kapitalo išteklių perskirstymą ir padėti spręsti nuolatinių technologinių ir struktūrinių pokyčių keliamas problemas. Būtina imtis reformų, kad būtų sukurta palanki verslo aplinka, baigta kurti vidaus rinka ir pašalintos kliūtys investicijoms. Šios pastangos labai svarbios siekiant padidinti produktyvumą ir užimtumą, sustiprinti konvergenciją ir padidinti euro zonos ekonomikos augimo potencialą ir gebėjimą prisitaikyti. Įgyvendinus struktūrines reformas, t. y. sukūrus veiksmingas rinkas, kuriose veiktų reaktyvūs kainų nustatymo mechanizmai, būtų galima paremti pinigų politiką, palengvinant jos poveikio perdavimą realiajai ekonomikai. Reformos, kuriomis šalinami trukdžiai investicijoms ir remiamos investicijos, gali duoti dvigubą naudą: paremti ekonominę veiklą trumpuoju laikotarpiu ir sudaryti ilgalaikio tvaraus ir integracinio ekonomikos augimo pajėgumą. Valstybėms narėms, kurių finansinio įsiskolinimo mažinimo poreikiai, susiję su didele išorės skola, yra dideli, labai svarbios reformos, kuriomis didinamas produktyvumas, nes spartesnis ekonomikos augimas padeda mažinti BVP dalimi išreikštą skolą. Padidinus kainų ir su kainomis nesusijusį konkurencingumą, būtų labiau prisidedama prie išorės perbalansavimo tose šalyse. Didelį einamosios sąskaitos perteklių turinčios valstybės narės gali prisidėti prie euro zonos perbalansavimo imdamosi priemonių (įskaitant struktūrines reformas), kurios padeda perteklines santaupas nukreipti į vidaus paklausą, visų pirma stiprinant investicijas. Dabartinės mažų palūkanų normų sąlygos taip pat teikia papildomų galimybių šioje srityje, ypač valstybėse narėse, kurios turi daug fiskalinio manevravimo galimybių;

| (3) | geresnis struktūrinių reformų, įskaitant nurodytąsias konkrečioms šalims skirtose rekomendacijose ir tas, kurių reikia ekonominei ir pinigų sąjungai (EPS) sukurti, įgyvendinimo koordinavimas gali turėti teigiamą šalutinį poveikį valstybėse narėse ir sustiprinti teigiamą trumpalaikį tų reformų poveikį. euro grupės teminės diskusijos padėjo pasiekti bendrą sutarimą dėl reformų prioritetų euro zonoje, dalytis geriausiąja patirtimi, skatinti reformų įgyvendinimą ir struktūrinę konvergenciją. Tos diskusijos euro grupėje turėtų būti tęsiamos ir, kai įmanoma, intensyvinamos, be kita ko, veiksmingai pasinaudojant sutartais bendrais principais ir lyginamaisiais standartais. Tos diskusijos turėtų būti tęsiamos nedarant poveikio vykstančioms diskusijoms atitinkamų sudėčių Taryboje, ir prireikus pripažįstant bendrų problemų ir patirties Sąjungos masto aktualumą ir pobūdį. Atsižvelgiant į 2016 m. rugsėjo 20 d. priimtą Tarybos rekomendaciją dėl nacionalinių produktyvumo tarybų įsteigimo, (1) nacionalinės produktyvumo tarybos taip pat gali prisidėti skatinant prisiimti atsakomybę už būtinas reformas nacionaliniu lygmeniu ir stiprinant jų įgyvendinimą. |
| --- | --- |

(3)

geresnis struktūrinių reformų, įskaitant nurodytąsias konkrečioms šalims skirtose rekomendacijose ir tas, kurių reikia ekonominei ir pinigų sąjungai (EPS) sukurti, įgyvendinimo koordinavimas gali turėti teigiamą šalutinį poveikį valstybėse narėse ir sustiprinti teigiamą trumpalaikį tų reformų poveikį. euro grupės teminės diskusijos padėjo pasiekti bendrą sutarimą dėl reformų prioritetų euro zonoje, dalytis geriausiąja patirtimi, skatinti reformų įgyvendinimą ir struktūrinę konvergenciją. Tos diskusijos euro grupėje turėtų būti tęsiamos ir, kai įmanoma, intensyvinamos, be kita ko, veiksmingai pasinaudojant sutartais bendrais principais ir lyginamaisiais standartais. Tos diskusijos turėtų būti tęsiamos nedarant poveikio vykstančioms diskusijoms atitinkamų sudėčių Taryboje, ir prireikus pripažįstant bendrų problemų ir patirties Sąjungos masto aktualumą ir pobūdį. Atsižvelgiant į 2016 m. rugsėjo 20 d. priimtą Tarybos rekomendaciją dėl nacionalinių produktyvumo tarybų įsteigimo, (1) nacionalinės produktyvumo tarybos taip pat gali prisidėti skatinant prisiimti atsakomybę už būtinas reformas nacionaliniu lygmeniu ir stiprinant jų įgyvendinimą.

| (4) | siekiant užtikrinti tinkamas bendras fiskalines kryptis ir tinkamą pinigų sąjungos veikimą, būtina glaudžiai koordinuoti nacionalinę fiskalinę politiką, vadovaujantis bendromis taisyklėmis. Bendromis fiskalinėmis taisyklėmis siekiama užtikrinti skolos tvarumą nacionaliniu lygmeniu, kartu suteikiant makroekonominio stabilizavimo galimybių. Taigi euro zonos nacionalinės ir bendros fiskalinės kryptys turi užtikrinti dviejų tikslų – ilgalaikio nacionalinių viešųjų finansų tvarumo ir trumpalaikio makroekonominio stabilizavimo atskirų šalių ir euro zonos lygmeniu – pusiausvyrą. Šiuo metu susidarius dideliam netikrumui dėl ekonomikos atsigavimo tvirtumo ir nepanaudotų ekonominių pajėgumų lygio, kai pinigų politika buvo sudarytos palankios sąlygos, pinigų politiką euro zonos lygmeniu turi papildyti fiskalinė politika, kad būtų remiama paklausa, visų pirma investicijos, ir užbaigtas mažos infliacijos laikotarpis, kartu tinkamai atsižvelgiant į einamąsias skolos tvarumo problemas. Mažų palūkanų normų sąlygomis didėja fiskalinės politikos efektyvumas, įskaitant šalutinį poveikį kitose šalyse. Savo 2016 m. lapkričio 16 d. Komunikate Europos Parlamentui, Tarybai, Europos Centriniam Bankui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Palankios fiskalinės politikos krypties kūrimas eurozonoje“ Komisija mano, kad dabartinėmis aplinkybėmis pageidautina 2017 m. visos euro zonos lygmeniu numatyti iki 0,5 % BVP fiskalinę ekspansiją.
  2016 m. liepos mėn. euro grupė padarė išvadą, jog, remiantis Komisijos analize, 2017 m. iš esmės neutrali bendra fiskalinės politikos kryptis užtikrina tinkamą pusiausvyrą. 2016 m. gruodžio mėn. euro grupė pabrėžė, kad svarbu pasiekti tinkamą pusiausvyrą tarp būtinybės užtikrinti tvarumą ir būtinybės remti investicijas, siekiant stiprinti trapų ekonomikos atsigavimą, tokiu būdu prisidedant prie labiau subalansuoto politikos priemonių derinio. Tuo pačiu metu keliose valstybėse narėse valdžios sektoriaus skola išlieka didelė ir vis dar esama poreikio užtikrinti viešųjų finansų tvarumą vidutinės trukmės laikotarpiu. Dėl tos priežasties būtina užtikrinti, kad fiskalinės pastangos visose valstybėse narėse būtų tinkamai diferencijuotos, atsižvelgiant į fiskalinio manevravimo galimybes ir šalutinį poveikį euro zonos šalyse. Valstybės narės, kurios viršijo savo fiskalinius tikslus, galėtų pasinaudoti savo palankia biudžeto padėtimi, kad toliau stiprintų savo vidaus paklausą ir augimo potencialą, atsižvelgiant į konkrečias šalies aplinkybes, kartu laikydamosi vidutinio laikotarpio tikslo, nacionalinių biudžetų prerogatyvų ir nacionalinių reikalavimų.
  Pavyzdžiui, garantijos Europos strateginių investicijų fondui, įsteigtam Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2015/1017 (2), yra ypač veiksmingas būdas fiskalinio manevravimo galimybių turinčioms valstybėms narėms maksimaliai padidinti poveikį realiajai ekonomikai ir euro zonos atsigavimui. Valstybės narės, kurioms pagal Stabilumo ir augimo pakto (SAP) prevencinę dalį reikia toliau vykdyti fiskalinį koregavimą, turėtų užtikrinti, kad 2017 m. būtų laikomasi SAP reikalavimų. Pagal SAP korekcinę dalį valstybės narės turi užtikrinti, kad būtų laiku ir ilgam ištaisytas jų perviršinis deficitas, nes taip užtikrinami fiskaliniai rezervai nenumatytų aplinkybių atveju. Valstybės narės turėtų vykdyti fiskalinę politiką visapusiškai laikydamosi Stabilumo ir augumo pakto, kartu kuo geriau išnaudodamos esamų taisyklių įtvirtintą lankstumą. Struktūrinės reformos, visų pirma skirtos produktyvumui didinti, paremtų ekonomikos augimą ir pagerintų viešųjų finansų tvarumą. Be to, ryžtingai patobulinus nacionalinių biudžetų (tiek pajamų, tiek išlaidų dalies) struktūrą ir valdymą, nukreipiant išteklius į materialias ir nematerialias investicijas, padidėtų biudžetų poveikis paklausai trumpuoju laikotarpiu ir produktyvumui ilgesniuoju laikotarpiu. Siekiant sustiprinti valstybių narių politikos patikimumą ir padėti užtikrinti tinkamą trumpalaikio makroekonominio stabilizavimo, skolos tvarumo ir ilgalaikio ekonomikos augimo pusiausvyrą, būtinos veiksmingos nacionalinės fiskalinės sistemos; |
| --- | --- |

(4)

siekiant užtikrinti tinkamas bendras fiskalines kryptis ir tinkamą pinigų sąjungos veikimą, būtina glaudžiai koordinuoti nacionalinę fiskalinę politiką, vadovaujantis bendromis taisyklėmis. Bendromis fiskalinėmis taisyklėmis siekiama užtikrinti skolos tvarumą nacionaliniu lygmeniu, kartu suteikiant makroekonominio stabilizavimo galimybių. Taigi euro zonos nacionalinės ir bendros fiskalinės kryptys turi užtikrinti dviejų tikslų – ilgalaikio nacionalinių viešųjų finansų tvarumo ir trumpalaikio makroekonominio stabilizavimo atskirų šalių ir euro zonos lygmeniu – pusiausvyrą. Šiuo metu susidarius dideliam netikrumui dėl ekonomikos atsigavimo tvirtumo ir nepanaudotų ekonominių pajėgumų lygio, kai pinigų politika buvo sudarytos palankios sąlygos, pinigų politiką euro zonos lygmeniu turi papildyti fiskalinė politika, kad būtų remiama paklausa, visų pirma investicijos, ir užbaigtas mažos infliacijos laikotarpis, kartu tinkamai atsižvelgiant į einamąsias skolos tvarumo problemas. Mažų palūkanų normų sąlygomis didėja fiskalinės politikos efektyvumas, įskaitant šalutinį poveikį kitose šalyse. Savo 2016 m. lapkričio 16 d. Komunikate Europos Parlamentui, Tarybai, Europos Centriniam Bankui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Palankios fiskalinės politikos krypties kūrimas eurozonoje“ Komisija mano, kad dabartinėmis aplinkybėmis pageidautina 2017 m. visos euro zonos lygmeniu numatyti iki 0,5 % BVP fiskalinę ekspansiją.

2016 m. liepos mėn. euro grupė padarė išvadą, jog, remiantis Komisijos analize, 2017 m. iš esmės neutrali bendra fiskalinės politikos kryptis užtikrina tinkamą pusiausvyrą. 2016 m. gruodžio mėn. euro grupė pabrėžė, kad svarbu pasiekti tinkamą pusiausvyrą tarp būtinybės užtikrinti tvarumą ir būtinybės remti investicijas, siekiant stiprinti trapų ekonomikos atsigavimą, tokiu būdu prisidedant prie labiau subalansuoto politikos priemonių derinio. Tuo pačiu metu keliose valstybėse narėse valdžios sektoriaus skola išlieka didelė ir vis dar esama poreikio užtikrinti viešųjų finansų tvarumą vidutinės trukmės laikotarpiu. Dėl tos priežasties būtina užtikrinti, kad fiskalinės pastangos visose valstybėse narėse būtų tinkamai diferencijuotos, atsižvelgiant į fiskalinio manevravimo galimybes ir šalutinį poveikį euro zonos šalyse. Valstybės narės, kurios viršijo savo fiskalinius tikslus, galėtų pasinaudoti savo palankia biudžeto padėtimi, kad toliau stiprintų savo vidaus paklausą ir augimo potencialą, atsižvelgiant į konkrečias šalies aplinkybes, kartu laikydamosi vidutinio laikotarpio tikslo, nacionalinių biudžetų prerogatyvų ir nacionalinių reikalavimų.

Pavyzdžiui, garantijos Europos strateginių investicijų fondui, įsteigtam Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2015/1017 (2), yra ypač veiksmingas būdas fiskalinio manevravimo galimybių turinčioms valstybėms narėms maksimaliai padidinti poveikį realiajai ekonomikai ir euro zonos atsigavimui. Valstybės narės, kurioms pagal Stabilumo ir augimo pakto (SAP) prevencinę dalį reikia toliau vykdyti fiskalinį koregavimą, turėtų užtikrinti, kad 2017 m. būtų laikomasi SAP reikalavimų. Pagal SAP korekcinę dalį valstybės narės turi užtikrinti, kad būtų laiku ir ilgam ištaisytas jų perviršinis deficitas, nes taip užtikrinami fiskaliniai rezervai nenumatytų aplinkybių atveju. Valstybės narės turėtų vykdyti fiskalinę politiką visapusiškai laikydamosi Stabilumo ir augumo pakto, kartu kuo geriau išnaudodamos esamų taisyklių įtvirtintą lankstumą. Struktūrinės reformos, visų pirma skirtos produktyvumui didinti, paremtų ekonomikos augimą ir pagerintų viešųjų finansų tvarumą. Be to, ryžtingai patobulinus nacionalinių biudžetų (tiek pajamų, tiek išlaidų dalies) struktūrą ir valdymą, nukreipiant išteklius į materialias ir nematerialias investicijas, padidėtų biudžetų poveikis paklausai trumpuoju laikotarpiu ir produktyvumui ilgesniuoju laikotarpiu. Siekiant sustiprinti valstybių narių politikos patikimumą ir padėti užtikrinti tinkamą trumpalaikio makroekonominio stabilizavimo, skolos tvarumo ir ilgalaikio ekonomikos augimo pusiausvyrą, būtinos veiksmingos nacionalinės fiskalinės sistemos;

| (5) | nuolat mažėjant nedarbui, darbo rinkos euro zonoje toliau laipsniškai atsigauna. Tačiau ilgalaikio nedarbo ir jaunimo nedarbo lygis tebėra aukštas, o keliose valstybėse narėse didelį susirūpinimą tebekelia skurdas, socialinė atskirtis ir nelygybė. Nepaisant pažangos vykdant reformas, kuriomis siekiama didinti darbo rinkų atsparumą ir gebėjimą prisitaikyti, skirtumai euro zonoje tebėra dideli ir toliau kelia grėsmę sklandžiam jos veikimui. Tinkamos struktūros, teisinga ir įtrauki darbo rinka, socialinės apsaugos, mokesčių ir išmokų sistemos yra būtinos, kad būtų galima sklandžiai ir nuolat nukreipti darbo jėgą į produktyvesnę veiklą, remti darbą keičiančių darbuotojų arba iš darbo rinkos išstumtų asmenų integraciją arba reintegraciją, sumažinti segmentaciją ir skatinti ekonominę ir socialinę konvergenciją, be kita ko, didinant kokybiško užimtumo galimybes. Tai taip pat užtikrins veiksmingesnę automatinio stabilizavimo funkciją ir tvirtesnį tvarų ir integracinį ekonomikos augimą bei užimtumą, kurie yra svarbūs sprendžiant euro zonos socialines problemas.
  Būtinos reformos apima: i) darbuotojų apsaugos teisės aktų pakeitimus, kurių tikslas – patikimos sutarčių sąlygos, kuriomis užtikrinamas lankstumas ir saugumas tiek darbuotojams, tiek darbdaviams, skatinami asmens statuso pokyčiai darbo rinkoje, vengiama dviejų pakopų darbo rinkos formavimosi ir prireikus sudaromos darbo sąnaudų koregavimo sąlygos; šioje srityje pastaraisiais metais reformų pastangos buvo itin intensyvios; ii) įgūdžių tobulinimą gerinant švietimo sistemų ir visapusiškų mokymosi visą gyvenimą strategijų rezultatus ir veiksmingumą, daugiausia dėmesio skiriant darbo rinkos poreikiams; iii) veiksmingą aktyvios darbo rinkos politiką, skirtą padėti bedarbiams, įskaitant ilgalaikius bedarbius, vėl patekti į darbo rinką ir aktyviau joje dalyvauti, ir iv) šiuolaikiškas, darnias ir adekvačias socialinės apsaugos sistemas, kurios veiksmingai ir efektyviai per visą gyvavimo ciklą prisideda prie socialinės įtraukties ir integracijos į darbo rinką. Be to, dar geresnių rezultatų darbo rinkoje galima pasiekti mokesčių naštą perkeliant nuo darbo jėgos, visų pirma mažas pajamas gaunančių asmenų, ir užtikrinant teisingas mokesčių sistemas. Tokias reformas įgyvendinusios euro zonos valstybės narės yra atsparesnės, o jų užimtumo ir socialinės srities rezultatai geresni. Rengiant tokias reformas reikia atsižvelgti į jų galimą socialinį poveikį; |
| --- | --- |

(5)

nuolat mažėjant nedarbui, darbo rinkos euro zonoje toliau laipsniškai atsigauna. Tačiau ilgalaikio nedarbo ir jaunimo nedarbo lygis tebėra aukštas, o keliose valstybėse narėse didelį susirūpinimą tebekelia skurdas, socialinė atskirtis ir nelygybė. Nepaisant pažangos vykdant reformas, kuriomis siekiama didinti darbo rinkų atsparumą ir gebėjimą prisitaikyti, skirtumai euro zonoje tebėra dideli ir toliau kelia grėsmę sklandžiam jos veikimui. Tinkamos struktūros, teisinga ir įtrauki darbo rinka, socialinės apsaugos, mokesčių ir išmokų sistemos yra būtinos, kad būtų galima sklandžiai ir nuolat nukreipti darbo jėgą į produktyvesnę veiklą, remti darbą keičiančių darbuotojų arba iš darbo rinkos išstumtų asmenų integraciją arba reintegraciją, sumažinti segmentaciją ir skatinti ekonominę ir socialinę konvergenciją, be kita ko, didinant kokybiško užimtumo galimybes. Tai taip pat užtikrins veiksmingesnę automatinio stabilizavimo funkciją ir tvirtesnį tvarų ir integracinį ekonomikos augimą bei užimtumą, kurie yra svarbūs sprendžiant euro zonos socialines problemas.

Būtinos reformos apima: i) darbuotojų apsaugos teisės aktų pakeitimus, kurių tikslas – patikimos sutarčių sąlygos, kuriomis užtikrinamas lankstumas ir saugumas tiek darbuotojams, tiek darbdaviams, skatinami asmens statuso pokyčiai darbo rinkoje, vengiama dviejų pakopų darbo rinkos formavimosi ir prireikus sudaromos darbo sąnaudų koregavimo sąlygos; šioje srityje pastaraisiais metais reformų pastangos buvo itin intensyvios; ii) įgūdžių tobulinimą gerinant švietimo sistemų ir visapusiškų mokymosi visą gyvenimą strategijų rezultatus ir veiksmingumą, daugiausia dėmesio skiriant darbo rinkos poreikiams; iii) veiksmingą aktyvios darbo rinkos politiką, skirtą padėti bedarbiams, įskaitant ilgalaikius bedarbius, vėl patekti į darbo rinką ir aktyviau joje dalyvauti, ir iv) šiuolaikiškas, darnias ir adekvačias socialinės apsaugos sistemas, kurios veiksmingai ir efektyviai per visą gyvavimo ciklą prisideda prie socialinės įtraukties ir integracijos į darbo rinką. Be to, dar geresnių rezultatų darbo rinkoje galima pasiekti mokesčių naštą perkeliant nuo darbo jėgos, visų pirma mažas pajamas gaunančių asmenų, ir užtikrinant teisingas mokesčių sistemas. Tokias reformas įgyvendinusios euro zonos valstybės narės yra atsparesnės, o jų užimtumo ir socialinės srities rezultatai geresni. Rengiant tokias reformas reikia atsižvelgti į jų galimą socialinį poveikį;

| (6) | kuriant bankų sąjungą padaryta tam tikra pažanga, tačiau ji dar nesukurta. Laikantis 2016 m. birželio mėn. veiksmų gairių, kaip nustatyta 2016 m. birželio 17 d. Tarybos išvadose, bus tęsiamas darbas siekiant baigti kurti bankų sąjungą rizikos mažinimo ir rizikos pasidalijimo srityse, įskaitant Europos indėlių garantijų sistemą ir nustatant, kad Bendro pertvarkymo fondo bendra finansinio stabilumo stiprinimo priemonė pradėtų veikti ne vėliau kaip fondo pereinamojo laikotarpio pabaigoje, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 806/2014 (3). Apskritai po krizės euro zonos bankų sektoriaus atsparumas padidėjo, tačiau dėl tam tikrų veiksnių, tokių kaip aukštas neveiksnių paskolų lygis, neveiksmingi verslo modeliai ir perteklinis pajėgumas kai kuriose valstybėse narėse, spaudimas bankams išaugo ir visa tai lėmė mažą pelningumą ir, kai kuriais atvejais, grėsmes gyvybingumui. Dėl šio spaudimo bankai yra mažiau pajėgūs skolinti ekonomikai. Rizika kyla ir realiajai ekonomikai: kai kuriose valstybėse narėse valdžios sektoriaus skolos ir nefinansinės privačiojo sektoriaus skolos lygis tebėra aukštas. Privačiajame sektoriuje būtina nuolat tvarkingai mažinti finansinį įsiskolinimą, pertvarkant, tvarkant ir prireikus restruktūrizuojant sunkumų patiriančių veiksnių skolininkų skolą, taip pat mažinant neveiksnių skolų sankaupas, kad būtų galima greičiau ir veiksmingiau perskirstyti kapitalą. Šiomis aplinkybėmis pagrindiniai sėkmingo ir ekonomikos augimui palankaus finansinio įsiskolinimo mažinimo proceso komponentai yra: mažinti vis dar aukštą neveiksnių paskolų lygį ir vadovautis bendrais principais rengiant įmonių ir namų ūkių nemokumo sistemas, be kita ko, gerinant nacionalines nemokumo procedūras ir neteisminio ginčų sprendimo sistemas; |
| --- | --- |

(6)

kuriant bankų sąjungą padaryta tam tikra pažanga, tačiau ji dar nesukurta. Laikantis 2016 m. birželio mėn. veiksmų gairių, kaip nustatyta 2016 m. birželio 17 d. Tarybos išvadose, bus tęsiamas darbas siekiant baigti kurti bankų sąjungą rizikos mažinimo ir rizikos pasidalijimo srityse, įskaitant Europos indėlių garantijų sistemą ir nustatant, kad Bendro pertvarkymo fondo bendra finansinio stabilumo stiprinimo priemonė pradėtų veikti ne vėliau kaip fondo pereinamojo laikotarpio pabaigoje, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 806/2014 (3). Apskritai po krizės euro zonos bankų sektoriaus atsparumas padidėjo, tačiau dėl tam tikrų veiksnių, tokių kaip aukštas neveiksnių paskolų lygis, neveiksmingi verslo modeliai ir perteklinis pajėgumas kai kuriose valstybėse narėse, spaudimas bankams išaugo ir visa tai lėmė mažą pelningumą ir, kai kuriais atvejais, grėsmes gyvybingumui. Dėl šio spaudimo bankai yra mažiau pajėgūs skolinti ekonomikai. Rizika kyla ir realiajai ekonomikai: kai kuriose valstybėse narėse valdžios sektoriaus skolos ir nefinansinės privačiojo sektoriaus skolos lygis tebėra aukštas. Privačiajame sektoriuje būtina nuolat tvarkingai mažinti finansinį įsiskolinimą, pertvarkant, tvarkant ir prireikus restruktūrizuojant sunkumų patiriančių veiksnių skolininkų skolą, taip pat mažinant neveiksnių skolų sankaupas, kad būtų galima greičiau ir veiksmingiau perskirstyti kapitalą. Šiomis aplinkybėmis pagrindiniai sėkmingo ir ekonomikos augimui palankaus finansinio įsiskolinimo mažinimo proceso komponentai yra: mažinti vis dar aukštą neveiksnių paskolų lygį ir vadovautis bendrais principais rengiant įmonių ir namų ūkių nemokumo sistemas, be kita ko, gerinant nacionalines nemokumo procedūras ir neteisminio ginčų sprendimo sistemas;

| (7) | 2016 m. padaryta tam tikra pažanga įgyvendinant iniciatyvas, pateiktas 2015 m. birželio 22 d. penkių pirmininkų pranešime „Europos ekonominės ir pinigų sąjungos sukūrimas“, parengtame Europos Komisijos Pirmininko, glaudžiai bendradarbiaujant su Europos Vadovų Tarybos, Europos Centrinio Banko, euro grupės ir Europos Parlamento pirmininkais„ be kita ko, susijusias su didesniu euro zonos aspekto vaidmeniu Europos semestre, Tarybos rekomendacija dėl nacionalinių produktyvumo tarybų ir Europos fiskalinės valdybos įsteigimu Komisijos sudėtyje. Taip pat tęsiamas darbas siekiant padidinti fiskalinių taisyklių skaidrumą ir sumažinti jų sudėtingumą, ir 2015 m. lapkričio mėn. Komisija pateikė pasiūlymą dėl Europos indėlių garantijų sistemos. Be to, atsižvelgiant į penkių pirmininkų pranešimą, yra platesnio pobūdžio spręstinų uždavinių. 2017 m. kovo 1 d. Komisija paskelbė baltąją knygą dėl Europos ateities, kurioje aptariama ir EPS ateitis. Norint susitarti dėl veiksmingų tolesnių veiksmų būtinas visų euro zonos valstybių narių ir Sąjungos institucijų, taip pat euro zonai nepriklausančių valstybių narių bendras atsakomybės jausmas ir bendras noras siekti tikslo, nes stipri EPS padės ryžtingiau spręsti Sąjungai kylančius uždavinius ir taip pat turės teigiamą poveikį euro zonai nepriklausančioms valstybėms narėms. Tuo požiūriu svarbu, kad diskusijos dėl EPS sukūrimo užbaigimo būtų vedamos atvirai ir skaidriai euro zonai nepriklausančių valstybių narių atžvilgiu, visapusiškai atsižvelgiant į Sąjungos vidaus rinką ir, kai tinkama, euro zonai nepriklausančioms valstybėms narėms sudarant galimybę lygiaverčiu pagrindu dalyvauti atitinkamose iniciatyvose; |
| --- | --- |

(7)

2016 m. padaryta tam tikra pažanga įgyvendinant iniciatyvas, pateiktas 2015 m. birželio 22 d. penkių pirmininkų pranešime „Europos ekonominės ir pinigų sąjungos sukūrimas“, parengtame Europos Komisijos Pirmininko, glaudžiai bendradarbiaujant su Europos Vadovų Tarybos, Europos Centrinio Banko, euro grupės ir Europos Parlamento pirmininkais„ be kita ko, susijusias su didesniu euro zonos aspekto vaidmeniu Europos semestre, Tarybos rekomendacija dėl nacionalinių produktyvumo tarybų ir Europos fiskalinės valdybos įsteigimu Komisijos sudėtyje. Taip pat tęsiamas darbas siekiant padidinti fiskalinių taisyklių skaidrumą ir sumažinti jų sudėtingumą, ir 2015 m. lapkričio mėn. Komisija pateikė pasiūlymą dėl Europos indėlių garantijų sistemos. Be to, atsižvelgiant į penkių pirmininkų pranešimą, yra platesnio pobūdžio spręstinų uždavinių. 2017 m. kovo 1 d. Komisija paskelbė baltąją knygą dėl Europos ateities, kurioje aptariama ir EPS ateitis. Norint susitarti dėl veiksmingų tolesnių veiksmų būtinas visų euro zonos valstybių narių ir Sąjungos institucijų, taip pat euro zonai nepriklausančių valstybių narių bendras atsakomybės jausmas ir bendras noras siekti tikslo, nes stipri EPS padės ryžtingiau spręsti Sąjungai kylančius uždavinius ir taip pat turės teigiamą poveikį euro zonai nepriklausančioms valstybėms narėms. Tuo požiūriu svarbu, kad diskusijos dėl EPS sukūrimo užbaigimo būtų vedamos atvirai ir skaidriai euro zonai nepriklausančių valstybių narių atžvilgiu, visapusiškai atsižvelgiant į Sąjungos vidaus rinką ir, kai tinkama, euro zonai nepriklausančioms valstybėms narėms sudarant galimybę lygiaverčiu pagrindu dalyvauti atitinkamose iniciatyvose;

| (8) | dėl šios rekomendacijos užimtumo ir socialinių aspektų konsultuotasi su Užimtumo komitetu ir Socialinės apsaugos komitetu, |
| --- | --- |

(8)

dėl šios rekomendacijos užimtumo ir socialinių aspektų konsultuotasi su Užimtumo komitetu ir Socialinės apsaugos komitetu,

REKOMENDUOJA euro zonos valstybėms narėms 2017–2018 m. laikotarpiu atskirai ir kartu imtis šių veiksmų euro grupėje:

| 1. | vykdyti politiką, kuria būtų remiamas darnus ir integracinis ekonomikos augimas trumpuoju bei ilguoju laikotarpiu ir gerinamas gebėjimas prisitaikyti, perbalansavimas ir konvergencija. Teikti pirmenybę reformoms, kuriomis didinamas produktyvumas, gerinama institucinė ir verslo aplinka, šalinami trukdžiai investicijoms ir remiamas darbo vietų kūrimas. Einamosios sąskaitos deficitą arba didelę išorės skolą turinčios valstybės narės turėtų didinti produktyvumą ir kartu riboti vienetui tenkančias darbo sąnaudas. Didelį einamosios sąskaitos perteklių turinčios valstybės narės turėtų prioriteto tvarka įgyvendinti priemones, įskaitant struktūrines reformas ir investicijų rėmimą, kuriomis padedama didinti jų vidaus paklausą ir augimo potencialą; |
| --- | --- |

1.

vykdyti politiką, kuria būtų remiamas darnus ir integracinis ekonomikos augimas trumpuoju bei ilguoju laikotarpiu ir gerinamas gebėjimas prisitaikyti, perbalansavimas ir konvergencija. Teikti pirmenybę reformoms, kuriomis didinamas produktyvumas, gerinama institucinė ir verslo aplinka, šalinami trukdžiai investicijoms ir remiamas darbo vietų kūrimas. Einamosios sąskaitos deficitą arba didelę išorės skolą turinčios valstybės narės turėtų didinti produktyvumą ir kartu riboti vienetui tenkančias darbo sąnaudas. Didelį einamosios sąskaitos perteklių turinčios valstybės narės turėtų prioriteto tvarka įgyvendinti priemones, įskaitant struktūrines reformas ir investicijų rėmimą, kuriomis padedama didinti jų vidaus paklausą ir augimo potencialą;

| 2. | fiskalinėje politikoje siekti tinkamos pusiausvyros tarp poreikio užtikrinti tvarumą ir poreikio remti investicijas, kad būtų skatinamas ekonomikos atsigavimas, taip prisidedant prie tinkamos bendros fiskalinės krypties ir geriau subalansuoto politikos priemonių rinkinio. Valstybės narės, kurioms remiantis Komisijos vertinimu kyla rizika 2017 m. neįvykdyti jų įsipareigojimų pagal Stabilumo ir augumo paktą, tuo pagrindu turėtų laiku imtis papildomų priemonių šių įsipareigojimų laikymuisi užtikrinti. Kita vertus, valstybės narės, kurios viršijo savo vidutinio laikotarpio tikslus, prašomos toliau pirmenybę teikti investicijoms, siekiant sustiprinti potencialų ekonomikos augimą, kartu išsaugant ilgalaikį viešųjų finansų tvarumą. Valstybės narės, kurios, kaip numatoma, 2017 m. iš esmės atitiks Stabilumo ir augumo pakto reikalavimus, savo nacionaliniuose biudžeto procesuose turėtų užtikrinti, kad šių reikalavimų būtų laikomasi. Vykdyti fiskalinę politiką visapusiškai laikantis Stabilumo ir augumo pakto, kartu kuo geriau išnaudodamos esamų taisyklių įtvirtintą lankstumą. Apskritai valstybės narės turėtų gerinti viešųjų finansų struktūrą, sukurdamos daugiau galimybių materialioms ir nematerialioms investicijoms, ir užtikrinti veiksmingą nacionalinių fiskalinių sistemų veikimą; |
| --- | --- |

2.

fiskalinėje politikoje siekti tinkamos pusiausvyros tarp poreikio užtikrinti tvarumą ir poreikio remti investicijas, kad būtų skatinamas ekonomikos atsigavimas, taip prisidedant prie tinkamos bendros fiskalinės krypties ir geriau subalansuoto politikos priemonių rinkinio. Valstybės narės, kurioms remiantis Komisijos vertinimu kyla rizika 2017 m. neįvykdyti jų įsipareigojimų pagal Stabilumo ir augumo paktą, tuo pagrindu turėtų laiku imtis papildomų priemonių šių įsipareigojimų laikymuisi užtikrinti. Kita vertus, valstybės narės, kurios viršijo savo vidutinio laikotarpio tikslus, prašomos toliau pirmenybę teikti investicijoms, siekiant sustiprinti potencialų ekonomikos augimą, kartu išsaugant ilgalaikį viešųjų finansų tvarumą. Valstybės narės, kurios, kaip numatoma, 2017 m. iš esmės atitiks Stabilumo ir augumo pakto reikalavimus, savo nacionaliniuose biudžeto procesuose turėtų užtikrinti, kad šių reikalavimų būtų laikomasi. Vykdyti fiskalinę politiką visapusiškai laikantis Stabilumo ir augumo pakto, kartu kuo geriau išnaudodamos esamų taisyklių įtvirtintą lankstumą. Apskritai valstybės narės turėtų gerinti viešųjų finansų struktūrą, sukurdamos daugiau galimybių materialioms ir nematerialioms investicijoms, ir užtikrinti veiksmingą nacionalinių fiskalinių sistemų veikimą;

| 3. | įgyvendinti veiksmingu socialiniu dialogu paremtas reformas, kuriomis skatinamas konkurencingumas, darbo vietų kūrimas, darbo vietų kokybė, atsparumas ir ekonominė bei socialinė konvergencija. Šios reformos turėtų apimti: i) patikimas darbo sutartis, kuriomis užtikrinamas lankstumas ir saugumas darbuotojams ir darbdaviams; ii) kokybiškas ir veiksmingas švietimo ir mokymo sistemas ir visapusiškas mokymosi visą gyvenimą strategijas, orientuotas į darbo rinkos poreikius; iii) veiksmingą aktyvios darbo rinkos politiką, skirtą dalyvavimui darbo rinkoje remti; iv) šiuolaikiškas, tvarias ir adekvačias socialinės apsaugos sistemas, kuriomis viso gyvenimo ciklo metu veiksmingai ir rezultatyviai prisidedama prie socialinės įtraukties ir integracijos į darbo rinką. Perkelti mokesčių naštą nuo darbo jėgos, visų pirma mažas pajamas gaunančių asmenų ir tose valstybėse narėse, kuriose kainų konkurencingumas nesiekia euro zonos vidurkio, o tose šalyse, kurios neturi fiskalinio manevravimo galimybių, tą mokesčių naštos perkėlimą atlikti nedarant poveikio biudžetui; |
| --- | --- |

3.

įgyvendinti veiksmingu socialiniu dialogu paremtas reformas, kuriomis skatinamas konkurencingumas, darbo vietų kūrimas, darbo vietų kokybė, atsparumas ir ekonominė bei socialinė konvergencija. Šios reformos turėtų apimti: i) patikimas darbo sutartis, kuriomis užtikrinamas lankstumas ir saugumas darbuotojams ir darbdaviams; ii) kokybiškas ir veiksmingas švietimo ir mokymo sistemas ir visapusiškas mokymosi visą gyvenimą strategijas, orientuotas į darbo rinkos poreikius; iii) veiksmingą aktyvios darbo rinkos politiką, skirtą dalyvavimui darbo rinkoje remti; iv) šiuolaikiškas, tvarias ir adekvačias socialinės apsaugos sistemas, kuriomis viso gyvenimo ciklo metu veiksmingai ir rezultatyviai prisidedama prie socialinės įtraukties ir integracijos į darbo rinką. Perkelti mokesčių naštą nuo darbo jėgos, visų pirma mažas pajamas gaunančių asmenų ir tose valstybėse narėse, kuriose kainų konkurencingumas nesiekia euro zonos vidurkio, o tose šalyse, kurios neturi fiskalinio manevravimo galimybių, tą mokesčių naštos perkėlimą atlikti nedarant poveikio biudžetui;

| 4. | laikantis 2016 m. birželio mėn. veiksmų gairių, tęsti darbą siekiant baigti kurti bankų sąjungą rizikos mažinimo ir rizikos pasidalijimo srityse, įskaitant Europos indėlių garantijų sistemą ir tai, kad Bendro pertvarkymo fondo bendra finansinio stabilumo stiprinimo priemonė pradėtų veikti ne vėliau kaip fondo pereinamojo laikotarpio pabaigoje. Parengti ir įgyvendinti veiksmingą euro zonos masto strategiją, siekiant papildyti prudencinės priežiūros veiksmus, kuriais siekiama atsižvelgti į veiksnumo riziką bankų sektoriuje, įskaitant riziką, susijusią su aukštu neveiksnių paskolų lygiu, neveiksmingais verslo modeliais ir pertekliniu pajėgumu. Skatinti tvarkingai mažinti finansinį įsiskolinimą valstybėse narėse, kuriose yra didelės privačiojo sektoriaus skolos sankaupos; |
| --- | --- |

4.

laikantis 2016 m. birželio mėn. veiksmų gairių, tęsti darbą siekiant baigti kurti bankų sąjungą rizikos mažinimo ir rizikos pasidalijimo srityse, įskaitant Europos indėlių garantijų sistemą ir tai, kad Bendro pertvarkymo fondo bendra finansinio stabilumo stiprinimo priemonė pradėtų veikti ne vėliau kaip fondo pereinamojo laikotarpio pabaigoje. Parengti ir įgyvendinti veiksmingą euro zonos masto strategiją, siekiant papildyti prudencinės priežiūros veiksmus, kuriais siekiama atsižvelgti į veiksnumo riziką bankų sektoriuje, įskaitant riziką, susijusią su aukštu neveiksnių paskolų lygiu, neveiksmingais verslo modeliais ir pertekliniu pajėgumu. Skatinti tvarkingai mažinti finansinį įsiskolinimą valstybėse narėse, kuriose yra didelės privačiojo sektoriaus skolos sankaupos;

| 5. | daryti pažangą siekiant baigti kurti ekonominę ir pinigų sąjungą, visapusiškai atsižvelgiant į Sąjungos vidaus rinką ir laikantis atviro ir skaidraus požiūrio į euro zonai nepriklausančias valstybes nares. Toliau plėtoti vykdomas iniciatyvas ir dirbti prie ilgesnio laikotarpio EPS klausimų, deramai atsižvelgiant į Komisijos baltąją knygą dėl Europos ateities. |
| --- | --- |

5.

daryti pažangą siekiant baigti kurti ekonominę ir pinigų sąjungą, visapusiškai atsižvelgiant į Sąjungos vidaus rinką ir laikantis atviro ir skaidraus požiūrio į euro zonai nepriklausančias valstybes nares. Toliau plėtoti vykdomas iniciatyvas ir dirbti prie ilgesnio laikotarpio EPS klausimų, deramai atsižvelgiant į Komisijos baltąją knygą dėl Europos ateities.

Priimta Briuselyje 2017 m. kovo 21 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

E. SCICLUNA

---

(1)  2016 m. rugsėjo 20 d. Tarybos rekomendacija dėl nacionalinių produktyvumo tarybų įsteigimo (2016/C 349/01) (OL C 349, 2016 9 24, p. 1).

1

(2)  2015 m. birželio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2015/1017 dėl Europos strateginių investicijų fondo, Europos investavimo konsultacijų centro ir Europos investicinių projektų portalo, kuriuo iš dalies keičiamos reglamentų (ES) Nr. 1291/2013 ir (ES) Nr. 1316/2013 nuostatos dėl Europos strateginių investicijų fondo (OL L 169, 2015 7 1, p. 1).

2

(3)  2014 m. liepos 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 806/2014, kuriuo nustatomos kredito įstaigų ir tam tikrų investicinių įmonių pertvarkymo vienodos taisyklės ir vienoda procedūra, kiek tai susiję su bendru pertvarkymo mechanizmu ir Bendru pertvarkymo fondu, ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1093/2010 (OL L 225, 2014 7 30, p. 1).

3

---

IV Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Europos Komisija

| 24.3.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 92/6 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 92/6

---

Euro kursas (1)

2017 m. kovo 23 d.

(2017/C 92/02)

1 euro =

| | Valiuta | Valiutos kursas |
| --- | --- | --- |
| USD | JAV doleris | 1,0786 |
| JPY | Japonijos jena | 119,36 |
| DKK | Danijos krona | 7,4356 |
| GBP | Svaras sterlingas | 0,86273 |
| SEK | Švedijos krona | 9,5095 |
| CHF | Šveicarijos frankas | 1,0700 |
| ISK | Islandijos krona | |
| NOK | Norvegijos krona | 9,1478 |
| BGN | Bulgarijos levas | 1,9558 |
| CZK | Čekijos krona | 27,021 |
| HUF | Vengrijos forintas | 309,22 |
| PLN | Lenkijos zlotas | 4,2685 |
| RON | Rumunijos lėja | 4,5555 |
| TRY | Turkijos lira | 3,9038 |
| AUD | Australijos doleris | 1,4132 |
| CAD | Kanados doleris | 1,4387 |
| HKD | Honkongo doleris | 8,3780 |
| NZD | Naujosios Zelandijos doleris | 1,5303 |
| SGD | Singapūro doleris | 1,5086 |
| KRW | Pietų Korėjos vonas | 1 207,38 |
| ZAR | Pietų Afrikos randas | 13,4933 |
| CNY | Kinijos ženminbi juanis | 7,4268 |
| HRK | Kroatijos kuna | 7,4178 |
| IDR | Indonezijos rupija | 14 363,72 |
| MYR | Malaizijos ringitas | 4,7771 |
| PHP | Filipinų pesas | 54,309 |
| RUB | Rusijos rublis | 62,2001 |
| THB | Tailando batas | 37,320 |
| BRL | Brazilijos realas | 3,3608 |
| MXN | Meksikos pesas | 20,5962 |
| INR | Indijos rupija | 70,6095 |

Valiuta

Valiutos kursas

USD

JAV doleris

1,0786

JPY

Japonijos jena

119,36

DKK

Danijos krona

7,4356

GBP

Svaras sterlingas

0,86273

SEK

Švedijos krona

9,5095

CHF

Šveicarijos frankas

1,0700

ISK

Islandijos krona

NOK

Norvegijos krona

9,1478

BGN

Bulgarijos levas

1,9558

CZK

Čekijos krona

27,021

HUF

Vengrijos forintas

309,22

PLN

Lenkijos zlotas

4,2685

RON

Rumunijos lėja

4,5555

TRY

Turkijos lira

3,9038

AUD

Australijos doleris

1,4132

CAD

Kanados doleris

1,4387

HKD

Honkongo doleris

8,3780

NZD

Naujosios Zelandijos doleris

1,5303

SGD

Singapūro doleris

1,5086

KRW

Pietų Korėjos vonas

1 207,38

ZAR

Pietų Afrikos randas

13,4933

CNY

Kinijos ženminbi juanis

7,4268

HRK

Kroatijos kuna

7,4178

IDR

Indonezijos rupija

14 363,72

MYR

Malaizijos ringitas

4,7771

PHP

Filipinų pesas

54,309

RUB

Rusijos rublis

62,2001

THB

Tailando batas

37,320

BRL

Brazilijos realas

3,3608

MXN

Meksikos pesas

20,5962

INR

Indijos rupija

70,6095

---

(1)  Šaltinis: valiutų perskaičiavimo kursai paskelbti ECB.

---

| 24.3.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 92/7 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 92/7

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2017 m. kovo 21 d.

pakeisti platformos REFIT suinteresuotųjų subjektų grupės narį

(2017/C 92/03)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2015 m. gegužės 19 d. Komisijos sprendimą C(2015) 3261 final, kuriuo įsteigiama platforma REFIT, ypač į jo 4 straipsnį,

kadangi:

| (1) | Komisijos sprendimo C(2015) 3261 final, kuriuo įsteigiama platforma REFIT (toliau – platforma), 4 straipsnyje nustatyta, kad platformą sudarys Vyriausybių atstovų grupė ir suinteresuotųjų subjektų grupė, susidedanti iš ne daugiau kaip 20 ekspertų, kurių du yra Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto ir Regionų komiteto atstovai, o kiti – įmonių, įskaitant MVĮ, ir socialinių partnerių bei pilietinės visuomenės organizacijų, turinčių tiesioginės patirties taikant Sąjungos teisės aktus, atstovai. Suinteresuotųjų subjektų grupės ekspertai skiriami individualiai arba siekiant užtikrinti kelių suinteresuotųjų subjektų bendrų interesų atstovavimą; |
| --- | --- |

(1)

Komisijos sprendimo C(2015) 3261 final, kuriuo įsteigiama platforma REFIT (toliau – platforma), 4 straipsnyje nustatyta, kad platformą sudarys Vyriausybių atstovų grupė ir suinteresuotųjų subjektų grupė, susidedanti iš ne daugiau kaip 20 ekspertų, kurių du yra Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto ir Regionų komiteto atstovai, o kiti – įmonių, įskaitant MVĮ, ir socialinių partnerių bei pilietinės visuomenės organizacijų, turinčių tiesioginės patirties taikant Sąjungos teisės aktus, atstovai. Suinteresuotųjų subjektų grupės ekspertai skiriami individualiai arba siekiant užtikrinti kelių suinteresuotųjų subjektų bendrų interesų atstovavimą;

| (2) | sprendimo 4 straipsnio 4 dalyje nustatyta, kad Komisijos pirmininko pirmojo pavaduotojo siūlymu Komisija iš pareiškėjų, turinčių tiesioginės patirties taikant Sąjungos teisės aktus, kurie atsiliepė į kvietimą teikti paraiškas, atrenka ir skiria suinteresuotųjų subjektų grupės narius. Skiriant narius užtikrinamas kuo proporcingesnis įvairių Sąjungos sektorių, interesų grupių, regionų ir lyčių atstovavimas. Sprendimo 4 straipsnio 5 dalyje nustatyta, kad nariai skiriami laikotarpiui iki 2019 m. spalio 31 d. Pagal sprendimo 4 straipsnio 6 dalį atsistatydinantys nariai likusiam jų kadencijos laikui gali būti pakeičiami kitais nariais; |
| --- | --- |

(2)

sprendimo 4 straipsnio 4 dalyje nustatyta, kad Komisijos pirmininko pirmojo pavaduotojo siūlymu Komisija iš pareiškėjų, turinčių tiesioginės patirties taikant Sąjungos teisės aktus, kurie atsiliepė į kvietimą teikti paraiškas, atrenka ir skiria suinteresuotųjų subjektų grupės narius. Skiriant narius užtikrinamas kuo proporcingesnis įvairių Sąjungos sektorių, interesų grupių, regionų ir lyčių atstovavimas. Sprendimo 4 straipsnio 5 dalyje nustatyta, kad nariai skiriami laikotarpiui iki 2019 m. spalio 31 d. Pagal sprendimo 4 straipsnio 6 dalį atsistatydinantys nariai likusiam jų kadencijos laikui gali būti pakeičiami kitais nariais;

| (3) | 2015 m. gruodžio 16 d. Komisijos sprendime C(2015) 9063 final dėl platformos REFIT (1) suinteresuotųjų subjektų grupės narių skyrimo nustatyta, kad jei platformos kadencijos laikotarpiu kuris nors iš suinteresuotųjų subjektų grupės narių nustotų eiti savo pareigas, Komisijos pirmininko pirmasis pavaduotojas gali teikti jį pakeisiančio nario kandidatūrą iš pradinio kandidatų, kurie atsiliepė į kvietimą teikti paraiškas dėl suinteresuotųjų subjektų grupės narių atrankos, sąrašo; |
| --- | --- |

(3)

2015 m. gruodžio 16 d. Komisijos sprendime C(2015) 9063 final dėl platformos REFIT (1) suinteresuotųjų subjektų grupės narių skyrimo nustatyta, kad jei platformos kadencijos laikotarpiu kuris nors iš suinteresuotųjų subjektų grupės narių nustotų eiti savo pareigas, Komisijos pirmininko pirmasis pavaduotojas gali teikti jį pakeisiančio nario kandidatūrą iš pradinio kandidatų, kurie atsiliepė į kvietimą teikti paraiškas dėl suinteresuotųjų subjektų grupės narių atrankos, sąrašo;

| (4) | 2016 m. rugsėjo 26 d. iš suinteresuotųjų subjektų grupės narių atsistatydinus Pierre’ui Baussand’ui, Komisijos pirmasis pirmininko pavaduotojas likusiam to nario kadencijos laikui grupės nare paskyrė Nina Renshaw, |
| --- | --- |

(4)

2016 m. rugsėjo 26 d. iš suinteresuotųjų subjektų grupės narių atsistatydinus Pierre’ui Baussand’ui, Komisijos pirmasis pirmininko pavaduotojas likusiam to nario kadencijos laikui grupės nare paskyrė Nina Renshaw,

NUSPRENDĖ:

Vienintelis straipsnis

Laikotarpiui iki 2019 m. spalio 31 d. platformos REFIT suinteresuotųjų subjektų grupės nare skiriama Nina Renshaw.

Priimta Briuselyje 2017 m. kovo 21 d.

Komisijos vardu

Frans TIMMERMANS

Europos Komisijos pirmininko pirmasis pavaduotojas

---

(1)  OL C 425, 2015 12 18, p. 8.

1

---

PRIEDAS

| Vardas ir pavardė | Pilietybė | Ar atstovauja bendriems tam tikros politikos srities suinteresuotųjų subjektų interesams | Dabartinė darbovietė |
| --- | --- | --- | --- |
| Nina Renshaw | UK | TAIP | Europos visuomenės sveikatos aljansas (EPHA) |

Vardas ir pavardė

Pilietybė

Ar atstovauja bendriems tam tikros politikos srities suinteresuotųjų subjektų interesams

Dabartinė darbovietė

Nina Renshaw

UK

TAIP

Europos visuomenės sveikatos aljansas (EPHA)

---

| 24.3.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 92/9 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 92/9

---

Europos Sąjungos kombinuotosios nomenklatūros paaiškinimai

(2017/C 92/04)

Atsižvelgiant į Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2658/87 (1) 9 straipsnio 1 dalies a punktą, Europos Sąjungos kombinuotosios nomenklatūros paaiškinimai (2) iš dalies keičiami taip:

95 puslapyje tarp KN subpozicijos „2103 90 30 Aromatiniai kartimai, kurių alkoholio koncentracija, išreikšta tūrio procentais, yra nuo 44,2 % iki 49,2 % tūrio ir kurių sudėtyje yra nuo 1,5 % iki 6 % masės gencijono, prieskonių ir įvairių sudėtinių dalių, taip pat nuo 4 % iki 10 % cukraus, induose, kurių talpa ne didesnė kaip 0,5 litro“ paaiškinimo ir KN pozicijos „2104 Sriubos ir sultiniai bei jų pusgaminiai (koncentratai); homogenizuoti sudėtiniai maisto produktai“ paaiškinimų įterpiamas šis tekstas:

| „2103 90 90 | Kiti

  Šiai subpozicijai priskiriami produktai, kurie kitu atveju būtų priskiriami 22 skirsniui, paruošti vartoti kulinarijoje ir todėl netinkami vartoti kaip gėrimai.
  Šiai subpozicijai visų pirma priskiriami maisto produktams gaminti skirti alkoholiniai gėrimai, šnekamojoje kalboje vadinami maisto produktams gaminti skirtu vynu, portveinu, konjaku ir brendžiu. Maisto produktams gaminti skirtas vynas yra įprastas ar nealkoholinis vynas arba jų mišinys, į kurį pridėta druskos arba įvairių prieskonių (pvz., druskos ir pipirų) derinio, dėl kurių jis yra netinkamas vartoti kaip gėrimas. Paprastai šių produktų sudėtyje yra ne mažiau kaip 5 g/l druskos.“ |
| --- | --- |

„2103 90 90

Kiti

Šiai subpozicijai priskiriami produktai, kurie kitu atveju būtų priskiriami 22 skirsniui, paruošti vartoti kulinarijoje ir todėl netinkami vartoti kaip gėrimai.

Šiai subpozicijai visų pirma priskiriami maisto produktams gaminti skirti alkoholiniai gėrimai, šnekamojoje kalboje vadinami maisto produktams gaminti skirtu vynu, portveinu, konjaku ir brendžiu. Maisto produktams gaminti skirtas vynas yra įprastas ar nealkoholinis vynas arba jų mišinys, į kurį pridėta druskos arba įvairių prieskonių (pvz., druskos ir pipirų) derinio, dėl kurių jis yra netinkamas vartoti kaip gėrimas. Paprastai šių produktų sudėtyje yra ne mažiau kaip 5 g/l druskos.“

---

(1)  1987 m. liepos 23 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo (OL L 256, 1987 9 7, p. 1).

1

(2)  OL C 76, 2015 3 4, p. 1.

2

---

V Nuomonės

ADMINISTRACINĖS PROCEDŪROS

Europos maisto saugos tarnyba

| 24.3.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 92/10 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 92/10

---

Kvietimas teikti paraiškas Europos maisto saugos tarnybos valdančiosios tarybos nario pareigoms užimti

(2017/C 92/05)

Kviečiama teikti paraiškas Europos maisto saugos tarnybos, įsteigtos 2002 m. sausio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 178/2002, nustatančiu maistui skirtų teisės aktų bendruosius principus ir reikalavimus, įsteigiančiu Europos maisto saugos tarnybą ir nustatančiu su maisto saugos klausimais susijusias procedūras (1), 7 iš 14 valdančiosios tarybos narių pareigoms užimti. Europos maisto saugos tarnyba įsikūrusi Parmoje (Italija).

Europos maisto saugos tarnyba

Europos maisto saugos tarnybai (EFSA) tenka pagrindinis vaidmuo Europos Sąjungos maisto ir pašarų saugos rizikos vertinimo sistemoje. Tarnyba buvo įsteigta teikti mokslines konsultacijas ir paramą dėl Sąjungos teisės aktų ir politikos krypčių visose srityse, galinčiose turėti tiesioginį arba netiesioginį poveikį maisto ir pašarų saugai, taip pat dėl glaudžiai susijusių gyvūnų sveikatos ir gerovės bei augalų sveikatos srities klausimų. Ji teikia nepriklausomą informaciją šiais klausimais ir praneša apie riziką. Taip pat jos paskirtis – teikti mokslines konsultacijas įvairiais maisto ir pašarų teisės aktų klausimais ir tais atvejais, kai to reikalaujama Sąjungos teisės aktais, įskaitant dėl naujų maisto technologijų, pvz., genetiškai modifikuotų organizmų. Dėl savo nepriklausomumo, nuomonių ir viešosios informacijos mokslinės kokybės, procedūrų skaidrumo ir kruopštumo atliekant užduotis Tarnyba plačiai pripažįstama kaip autoritetas. Tarnyba ne tik turi savo specialistus – ją remia kompetentingų ES organizacijų tinklai.

Teisinis pagrindas

Pagal minėto reglamento 25 straipsnį „Tarybos nariai skiriami taip, kad būtų užtikrinti aukščiausi kompetencijos standartai, įvairių sričių ekspertų atstovavimas ir kuo didesnis geografinis pasiskirstymas Sąjungos teritorijoje.“ Be to, keturi iš valdančiosios tarybos narių „turi būti iš vartotojus ir kitus maisto grandinės dalyvius atstovaujančių organizacijų“.

Minėto reglamento 40 konstatuojamojoje dalyje nurodoma, kad „būtinas ir bendradarbiavimas su valstybėmis narėmis“, o 41 konstatuojamojoje dalyje teigiama, kad „turi būti skiriama kompetentinga, įvairiapusę ekspertizę, pavyzdžiui, valdymo ir viešojo administravimo srityse, atliekanti Valdančioji taryba, kurią sudaro kuo daugiau Europos Sąjungos valstybių. Prie to turėtų prisidėti Valdančiosios tarybos narių rotacija pagal įvairias kilmės šalis, jokio posto nepaliekant kurios nors konkrečios valstybės narės piliečiams.“

Valdančiosios tarybos vaidmuo ir veikla

Valdančiosios tarybos atsakomybės sritys visų pirma yra šios:

| — | bendra Tarnybos darbo stebėsena siekiant užtikrinti, kad ji vykdytų savo funkcijas ir atliktų jai skirtas užduotis pagal savo įgaliojimus, nepriklausomai bei skaidriai, |
| --- | --- |

—

bendra Tarnybos darbo stebėsena siekiant užtikrinti, kad ji vykdytų savo funkcijas ir atliktų jai skirtas užduotis pagal savo įgaliojimus, nepriklausomai bei skaidriai,

| — | vykdomojo direktoriaus skyrimas remiantis Komisijos sudarytu kandidatų sąrašu ir, jei būtina, jo atleidimas, |
| --- | --- |

—

vykdomojo direktoriaus skyrimas remiantis Komisijos sudarytu kandidatų sąrašu ir, jei būtina, jo atleidimas,

| — | mokslo komiteto ir mokslo grupių narių, atsakingų už Tarnybos mokslinių nuomonių teikimą, skyrimas, |
| --- | --- |

—

mokslo komiteto ir mokslo grupių narių, atsakingų už Tarnybos mokslinių nuomonių teikimą, skyrimas,

| — | metinių ir daugiamečių Tarnybos darbo programų bei metinės veiklos bendrosios ataskaitos priėmimas, |
| --- | --- |

—

metinių ir daugiamečių Tarnybos darbo programų bei metinės veiklos bendrosios ataskaitos priėmimas,

| — | Tarnybos vidaus taisyklių ir finansinio reglamento priėmimas. |
| --- | --- |

—

Tarnybos vidaus taisyklių ir finansinio reglamento priėmimas.

Tarybos veiklos forma yra vieši susirinkimai, uždari posėdžiai ir korespondencija. EFSA dokumentai ir tarybos korespondencija rengiami anglų kalba, kuria vyksta ir uždari posėdžiai. Taryba renkasi keturis šešis kartus per metus, daugiausia Parmoje.

Valdančiosios tarybos sudėtis

Valdančiąją tarybą sudaro 14 narių ir Komisijos atstovas, kaip nustatyta Reglamento (EB) Nr. 178/2002 (2) 25 straipsnio 1 dalyje. Keturi iš minėtų narių turi būti iš vartotojams ir kitiems maisto grandinės dalyviams atstovaujančių organizacijų. Pagal Tarybos sprendimą 2014/C 192/02 (3) 7 dabartinės valdančiosios tarybos narių kadencija baigiasi 2018 m. birželio 30 d. Pagal Tarybos sprendimą 2016/C 223/08 (4) kitų septynių narių kadencija baigsis 2020 m. birželio 30 d.

Informaciją apie dabartinius tarybos narius galite rasti EFSA svetainėje https://www.efsa.europa.eu/en/people/mbmembers.

Šiuo skelbimu kviečiama teikti paraiškas septynių valdančiosios tarybos narių, kurių kadencija baigiasi 2018 m. birželio 30 d., pareigoms užimti.

Pareigoms keliami kvalifikaciniai reikalavimai ir atrankos kriterijai

Valdančiosios tarybos nariai turi atitikti aukščiausius kompetencijos standartus – turėti daug susijusios praktinės patirties ir įsipareigoti dirbti savarankiškai.

Kad atitiktų šioms pareigoms keliamus reikalavimus, kandidatai privalo būti vienos iš ES valstybių narių piliečiai ir turi įrodyti:

| 1) | kad turi mažiausiai 15 metų patirties vienoje arba keliose iš šių penkių sričių, be kita ko, bent penkerių metų patirties einant aukštesniųjų pareigūnų pareigas:






  — | nepriklausomų mokslinių konsultacijų ir mokslinės bei techninės paramos rengiant Europos Sąjungos teisės aktus ir politiką visose srityse, turinčiose tiesioginį arba netiesioginį poveikį maisto bei pašarų saugai, teikimas, |
| --- | --- | --- |

1)

kad turi mažiausiai 15 metų patirties vienoje arba keliose iš šių penkių sričių, be kita ko, bent penkerių metų patirties einant aukštesniųjų pareigūnų pareigas:

—

nepriklausomų mokslinių konsultacijų ir mokslinės bei techninės paramos rengiant Europos Sąjungos teisės aktus ir politiką visose srityse, turinčiose tiesioginį arba netiesioginį poveikį maisto bei pašarų saugai, teikimas,

| — | valdymas ir viešasis administravimas (įskaitant žmogiškųjų išteklių, teisinius ir finansinius aspektus), |
| --- | --- |

—

valdymas ir viešasis administravimas (įskaitant žmogiškųjų išteklių, teisinius ir finansinius aspektus),

| — | sąžiningumą, nepriklausomumą, skaidrumą, etikos principus ir aukštos mokslinės kokybės konsultacijas užtikrinančios politikos kūrimas išsaugant suinteresuotųjų šalių pasitikėjimą, |
| --- | --- |

—

sąžiningumą, nepriklausomumą, skaidrumą, etikos principus ir aukštos mokslinės kokybės konsultacijas užtikrinančios politikos kūrimas išsaugant suinteresuotųjų šalių pasitikėjimą,

| — | efektyvus komunikavimas su visuomene ir jos informavimas mokslo klausimais; |
| --- | --- |

—

efektyvus komunikavimas su visuomene ir jos informavimas mokslo klausimais;

| — | rizikos vertinimo, rizikos valdymo ir informavimo apie riziką funkcijų būtino suderinamumo užtikrinimas; |
| --- | --- |

—

rizikos vertinimo, rizikos valdymo ir informavimo apie riziką funkcijų būtino suderinamumo užtikrinimas;

| 2) | kad turi mažiausiai penkerių metų darbo patirties, įgytos maisto ir pašarų saugos srityje arba kitose srityse, susijusiose su Tarnybos misija, ypač gyvūnų sveikatos ir gerovės, aplinkos apsaugos, augalų sveikatos, taip pat mitybos srityse; |
| --- | --- |

2)

kad turi mažiausiai penkerių metų darbo patirties, įgytos maisto ir pašarų saugos srityje arba kitose srityse, susijusiose su Tarnybos misija, ypač gyvūnų sveikatos ir gerovės, aplinkos apsaugos, augalų sveikatos, taip pat mitybos srityse;

| 3) | gebėjimą dirbti daugiakalbėje, daugiakultūrėje ir daugiadalykėje aplinkoje; |
| --- | --- |

3)

gebėjimą dirbti daugiakalbėje, daugiakultūrėje ir daugiadalykėje aplinkoje;

| 4) | įsipareigojimą veikti savarankiškai:
  tikimasi, kad jie griežtai laikysis etikos principų, bus sąžiningi, nepriklausomi, nešališki, elgsis apdairiai, nesiekdami naudos sau, ir vengs situacijų, dėl kurių gali kilti interesų konfliktas. |
| --- | --- |

4)

įsipareigojimą veikti savarankiškai:

tikimasi, kad jie griežtai laikysis etikos principų, bus sąžiningi, nepriklausomi, nešališki, elgsis apdairiai, nesiekdami naudos sau, ir vengs situacijų, dėl kurių gali kilti interesų konfliktas.

Kandidatai bus vertinami lyginant nuopelnus ir atsižvelgiant į jų įsipareigojimą dirbti savarankiškai pagal šiuos kriterijus:

| — | žinios ir gebėjimas veiksmingai prisidėti vienoje ar daugiau pirmiau išvardytų sričių, |
| --- | --- |

—

žinios ir gebėjimas veiksmingai prisidėti vienoje ar daugiau pirmiau išvardytų sričių,

| — | žinios maisto ir pašarų saugos srityje arba kitose su Tarnybos misija susijusiose srityse, |
| --- | --- |

—

žinios maisto ir pašarų saugos srityje arba kitose su Tarnybos misija susijusiose srityse,

| — | gebėjimas dirbti daugiakalbėje, daugiakultūrėje ir daugiadalykėje aplinkoje. |
| --- | --- |

—

gebėjimas dirbti daugiakalbėje, daugiakultūrėje ir daugiadalykėje aplinkoje.

Atrinktų kandidatų sąrašas taip pat bus analizuojamas atsižvelgiant į šiuos tarybos sudėčiai keliamus reikalavimus:

| — | subalansuotos bendros valdančiosios tarybos narių žinios, |
| --- | --- |

—

subalansuotos bendros valdančiosios tarybos narių žinios,

| — | plačiausias galimas geografinis pasiskirstymas, grindžiamas valdančiosios tarybos narių iš skirtingų valstybių rotacija. |
| --- | --- |

—

plačiausias galimas geografinis pasiskirstymas, grindžiamas valdančiosios tarybos narių iš skirtingų valstybių rotacija.

Pareiškėjai privalo užpildyti elektroninę paraišką ir interesų deklaraciją, kurioje yra jų garbės žodžiu grindžiamų konkrečių įsipareigojimų ir pareiškimų. Tarybai juos paskyrus, jie privalės kasmet raštu pateikti interesų deklaraciją ir kiekviename valdančiosios tarybos posėdyje deklaruoti visus interesus, kurie gali kelti abejonių dėl narių nešališkumo darbotvarkės klausimų atžvilgiu.

Interesų deklaracijos paskirtis – įrodyti kandidato gebėjimą vykdyti EFSA valdančiosios tarybos nario funkcijas vadovaujantis EFSA vidaus taisyklėmis dėl nepriklausomumo (http://www.efsa.europa.eu/en/values/independence.htm) ir EFSA valdančiosios tarybos elgesio kodeksu (Code of Conduct of the EFSA Management Board). Šiose taisyklėse nustatyta, kad tarybos nariai turi susilaikyti nuo dalyvavimo bet kokioje veikloje, kuri galėtų sukelti interesų konfliktą arba plačiojoje visuomenėje sudaryti interesų konflikto įspūdį.

Bus atsižvelgiama į konkrečią kiekvieno kandidato, paraiškoje nurodančio, kad yra dirbęs vartotojams ir kitiems maisto grandinės dalyviams atstovaujančiose organizacijose, padėtį. Žr. tolesnį skirsnį „Valdančiosios tarybos nariai, turintys darbo vartotojams arba kitiems maisto grandinės dalyviams atstovaujančiose organizacijose patirties“.

Dalyvavimas tarybos posėdžiuose / Išlaidų atlyginimas ir kompensacijos

Nariai turės aiškiai įsipareigoti dalyvauti valdančiosios tarybos posėdžiuose. Jų prašoma paraiškoje patvirtinti, kad jie galės aktyviai dalyvauti valdančiosios tarybos veikloje. Numatoma, kad valdančioji taryba posėdžiaus keturis šešis kartus per metus. Tarybos nariams atlyginimas nemokamas, tačiau bus kompensuojamos jų įprastos kelionės išlaidos ir mokami dienpinigiai. Apgyvendinimo išlaidas tiesiogiai padengs EFSA. Jie taip pat gaus kompensaciją už dalyvavimą posėdžiuose, vadovaujantis Išlaidų atlyginimo taisyklių 3 straipsniu, kuriame nustatyta, kad: „Speciali kompensacija sudaro 385 EUR už kiekvieną visą dalyvavimo posėdžiuose dieną. Pusės dienos posėdžio arba dalyvavimo pusę dienos atveju mokama pusė kompensacijos.“

Valdančiosios tarybos nariai, turintys darbo vartotojams arba kitiems maisto grandinės dalyviams atstovaujančiose organizacijose patirties

Kandidatų prašoma paraiškoje nurodyti, ar jie nori būti laikomi vienu iš keturių tarybos narių, turinčių darbo vartotojams arba kitiems maisto grandinės dalyviams atstovaujančiose organizacijose patirties, ir, jeigu taip, tai pagrįsti. Pagrindžiant reikėtų pateikti išsamios informacijos apie patirtį vartotojams ir kitiems maisto grandinės dalyviams atstovaujančiose organizacijose.

Paskyrimas ir įgaliojimų trukmė

Išskyrus Komisijos skiriamą Komisijos atstovą, valdančiosios tarybos narius skiria Taryba, pasikonsultavusi su Europos Parlamentu, iš Komisijos remiantis šiuo kvietimu teikti paraiškas sudaryto sąrašo. Kadencija trunka ketverius metus, ji gali būti pratęsta vieną kartą. Pareiškėjų dėmesys atkreipiamas į tai, kad Komisijos sąrašas bus paviešintas ir kad jie turi teisę nesutikti su jų pavardžių paviešinimu, kreipdamiesi į Komisiją konkrečiame prie šio kvietimo pridedamame pranešime dėl privatumo apsaugos nurodytu adresu (taip pat žr. tolesnį skirsnį „Asmens duomenų apsauga“). Pasinaudojimas šia teise nedarys įtakos kandidato paraiškos vertinimui. Komisijos sąraše esantiems ir nepaskirtiems asmenims gali būti suteikta galimybė įtraukti juos į rezervo sąrašą, kuris naudojamas prireikus pakeisti narius, kurie nebegali vykdyti savo įgaliojimų.

Lygios galimybės

Bus dedamos visos pastangos išvengti bet kokios formos diskriminacijos; moterys skatinamos teikti paraiškas.

Paraiškų teikimo tvarka ir galutinė data

Bus nagrinėjamos tik toliau išdėstytus reikalavimus atitinkančios paraiškos:

| 1) | Suinteresuotieji asmenys raginami paraiškas teikti per elektroninę sistemą svetainėje https://ec.europa.eu/food/efsa/management-board_en.
  Prie elektroninės paraiškos turi būti pridėti du priedai:






  a) | ranka pasirašyta interesų deklaracija, kurios formą galite rasti adresu https://ec.europa.eu/food/efsa/management-board_en; |
| --- | --- | --- |

1)

Suinteresuotieji asmenys raginami paraiškas teikti per elektroninę sistemą svetainėje https://ec.europa.eu/food/efsa/management-board_en.

Prie elektroninės paraiškos turi būti pridėti du priedai:

a)

ranka pasirašyta interesų deklaracija, kurios formą galite rasti adresu https://ec.europa.eu/food/efsa/management-board_en;

| b) | ne trumpesnis kaip 1,5 ir ne ilgesnis kaip 3 puslapių gyvenimo aprašymas. |
| --- | --- |

b)

ne trumpesnis kaip 1,5 ir ne ilgesnis kaip 3 puslapių gyvenimo aprašymas.

| 2) | Elektroninę paraišką pateikus sėkmingai, elektroninė sistema sukurs registracijos numerį. Jei registracijos numeris nesukuriamas, paraiška nebuvo užregistruota.
  Kilus techninėms problemoms prašome kreiptis e. paštu sante-call-management-board-efsa@ec.europa.eu. Paraiškos nagrinėjimo eigos negalite stebėti internetu. |
| --- | --- |

2)

Elektroninę paraišką pateikus sėkmingai, elektroninė sistema sukurs registracijos numerį. Jei registracijos numeris nesukuriamas, paraiška nebuvo užregistruota.

Kilus techninėms problemoms prašome kreiptis e. paštu sante-call-management-board-efsa@ec.europa.eu. Paraiškos nagrinėjimo eigos negalite stebėti internetu.

| 3) | Paraiška, interesų deklaracija, gyvenimo aprašymas ir patvirtinamieji dokumentai turi būti parengti oficialia Europos Sąjungos kalba. Vis dėlto, nors ir neprivaloma, siekiant palengvinti atrankos procedūrą pareiškėjų prašoma pridėti patirties santrauką ir kitą susijusią informaciją anglų kalba. Visos paraiškos bus laikomos konfidencialiomis. Jei bus paprašyta, patvirtinamieji dokumentai privalės būti pateikti vėliau. |
| --- | --- |

3)

Paraiška, interesų deklaracija, gyvenimo aprašymas ir patvirtinamieji dokumentai turi būti parengti oficialia Europos Sąjungos kalba. Vis dėlto, nors ir neprivaloma, siekiant palengvinti atrankos procedūrą pareiškėjų prašoma pridėti patirties santrauką ir kitą susijusią informaciją anglų kalba. Visos paraiškos bus laikomos konfidencialiomis. Jei bus paprašyta, patvirtinamieji dokumentai privalės būti pateikti vėliau.

| 4) | Jei paraišką pageidaujate pateikti ne anglų, o kita oficialia Europos Sąjungos kalba, galite paraišką pildyti pasirinkta kalba arba susisiekti su sekretoriatu e. paštu sante-call-management-board-efsa@ec.europa.eu ir paprašyti paraiškos formos jūsų pasirinkta kalba. Paraiškos forma jums bus atsiųsta „MS Word“ formatu. |
| --- | --- |

4)

Jei paraišką pageidaujate pateikti ne anglų, o kita oficialia Europos Sąjungos kalba, galite paraišką pildyti pasirinkta kalba arba susisiekti su sekretoriatu e. paštu sante-call-management-board-efsa@ec.europa.eu ir paprašyti paraiškos formos jūsų pasirinkta kalba. Paraiškos forma jums bus atsiųsta „MS Word“ formatu.

| 5) | Visa paraiškose pateikta informacija laikoma konfidencialia. |
| --- | --- |

5)

Visa paraiškose pateikta informacija laikoma konfidencialia.

| 6) | Galutinis paraiškų pateikimo terminas yra 2017 m. gegužės 19 d. 12 val. Briuselio laiku. |
| --- | --- |

6)

Galutinis paraiškų pateikimo terminas yra 2017 m. gegužės 19 d. 12 val. Briuselio laiku.

| 7) | Paraiška turi būti užpildyta visa ir pateikta iki nurodyto termino. Pareiškėjams primygtinai patariame nelaukti paskutinių kelių dienų paraiškai pateikti, nes bet kokie interneto ryšio trikdžiai gali sukliudyti pateikti paraišką iki termino. Suėjus paraiškų pateikimo terminui paraiškos nebebus priimamos. |
| --- | --- |

7)

Paraiška turi būti užpildyta visa ir pateikta iki nurodyto termino. Pareiškėjams primygtinai patariame nelaukti paskutinių kelių dienų paraiškai pateikti, nes bet kokie interneto ryšio trikdžiai gali sukliudyti pateikti paraišką iki termino. Suėjus paraiškų pateikimo terminui paraiškos nebebus priimamos.

| 8) | Paraiškos, atsiųstos e. paštu laikantis 3 punkte nustatytų reikalavimų, bus priimtos. Paprastai nepriimamos paštu ar faksu atsiųstos ar asmeniškai įteiktos paraiškos, taip pat tiesiogiai Europos maisto saugos agentūrai atsiųstos paraiškos. |
| --- | --- |

8)

Paraiškos, atsiųstos e. paštu laikantis 3 punkte nustatytų reikalavimų, bus priimtos. Paprastai nepriimamos paštu ar faksu atsiųstos ar asmeniškai įteiktos paraiškos, taip pat tiesiogiai Europos maisto saugos agentūrai atsiųstos paraiškos.

| 9) | Pateikdami paraišką pareiškėjai sutinka su šiame kvietime ir jame nurodytuose dokumentuose nustatyta tvarka ir sąlygomis. Rengdami paraišką pareiškėjai jokiu būdu negali nurodyti dokumentų, kurie buvo pateikti su ankstesnėmis paraiškomis (pavyzdžiui, nebus priimamos ankstesnių paraiškų fotokopijos). Jei pateikiant prašomą informaciją nurodomi klaidingi duomenys, paraiška gali būti šalinama iš šios atrankos. |
| --- | --- |

9)

Pateikdami paraišką pareiškėjai sutinka su šiame kvietime ir jame nurodytuose dokumentuose nustatyta tvarka ir sąlygomis. Rengdami paraišką pareiškėjai jokiu būdu negali nurodyti dokumentų, kurie buvo pateikti su ankstesnėmis paraiškomis (pavyzdžiui, nebus priimamos ankstesnių paraiškų fotokopijos). Jei pateikiant prašomą informaciją nurodomi klaidingi duomenys, paraiška gali būti šalinama iš šios atrankos.

| 10) | Atrankos procedūros rezultatai bus pranešti visiems kandidatams, teikiantiems paraiškas pagal šį kvietimą teikti paraiškas. |
| --- | --- |

10)

Atrankos procedūros rezultatai bus pranešti visiems kandidatams, teikiantiems paraiškas pagal šį kvietimą teikti paraiškas.

Asmens duomenų apsauga

Komisija užtikrins, kad kandidatų asmens duomenys būtų tvarkomi laikantis 2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Sąjungos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo (5). Tai visų pirma taikoma tokių duomenų konfidencialumui ir apsaugai. Kandidatai raginami su išsamesne informacija apie su šiuo kvietimu susijusių jų asmens duomenų tvarkymo aprėptį, tikslus ir tvarkymo būdus susipažinti specialiame pareiškime apie privatumo apsaugą, paskelbtame kvietimo tekti paraiškas svetainėje https://ec.europa.eu/food/efsa/management-board_en.

---

(1)  OL L 31, 2002 2 1, p. 1.

(2)  OL L 31, 2002 2 1, p. 13.

(3)  OL C 192, 2014 6 21, p. 2.

(4)  OL C 223, 2016 6 21, p. 7.

(5)  OL L 8, 2001 1 12, p. 1.

---

KITI AKTAI

Europos Komisija

| 24.3.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 92/14 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 92/14

---

Paraiškos paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą

(2017/C 92/06)

Šiuo paskelbimu suteikiama teisė pareikšti prieštaravimą paraiškai pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51 straipsnį.

BENDRASIS DOKUMENTAS

„THYM DE PROVENCE“

ES Nr.: FR-PGI-0005-01364 – 18.9.2015

SKVN ( ) SGN ( X )

1.   Pavadinimas

„Thym de Provence“

2.   Valstybė narė arba trečioji šalis

Prancūzija

3.   Žemės ūkio produkto arba maisto produkto aprašymas

3.1.   Produkto rūšis

1.8 klasė. Kiti Sutarties I priede išvardyti produktai (prieskoniai ir kt.)

3.2.   Produkto, kurio pavadinimas nurodytas 1 punkte, aprašymas

„Thym de Provence“ yra aromatinis notrelinių šeimos Thymus vulgaris L. rūšies augalas (čiobrelis). Tai aromatinis, šakotas 10–30 cm aukščio puskrūmis, kurio apatinė stiebų dalis sumedėjusi ir paprastai tiesi, augantis kuokštais arba labai tankiais krūmų guotais.

Visžaliuose lapuose, kurių spalva kinta nuo pilkos iki žalios atsižvelgiant į metų laiką, taip pat jaunuose stiebuose ir taurelėse gausu eterinių aliejų pripildytų liaukų. Šis eterinis aliejus yra fenolio tipo, jo sudedamosios dalys daugiausia yra karvakrolis (ne mažiau kaip 15 %), timolis ir paracimenas (jų pirmtakas).

Daugiamečiai „Thym de Provence“ čiobreliai auginami atvirame lauke arba renkami patvirtintame natūralioje aplinkoje esančiame sklype.

„Thym de Provence“ gali būti šių veislių: VP 83 (pranc. thym de population), Carvalia veislės ir Thymlia veislės.

Leidžiamų veislių sąrašas peržiūrimas remiantis peržiūros protokolu, kuriuo siekiama užtikrinti, kad būtų laikomasi šių charakteristikų:

| — | fenolių profilio (karvakrolio + timolio + paracimeno kiekis > 50 %), |
| --- | --- |

—

fenolių profilio (karvakrolio + timolio + paracimeno kiekis > 50 %),

| — | karvakrolio kiekis 15 % arba didesnis, |
| --- | --- |

—

karvakrolio kiekis 15 % arba didesnis,

| — | tiesi ir sumedėjusi augalo išvaizda. |
| --- | --- |

—

tiesi ir sumedėjusi augalo išvaizda.

Po kiekvieno pakeitimo šis sąrašas pateikiamas gamintojams, kontrolės įstaigai ir kompetentingoms kontrolėms institucijoms.

„Thym de Provence“ teikiamas sausais arba greitai užšaldytais lapais arba šviežiomis ar džiovintomis šakomis. Šios šakos gali būti parduodamos nesurištos arba surištos puokštėmis.

Augalui būdingos šios savybės:

| — | visų pateikimo formų produkte karvakrolio kiekis eteriniame aliejuje yra ne mažiau kaip 15 %, |
| --- | --- |

—

visų pateikimo formų produkte karvakrolio kiekis eteriniame aliejuje yra ne mažiau kaip 15 %,

be to, atsižvelgiant į pateikimo formas:

| — | jei šakos teikiamos šviežios: stiebo ilgis turi būti ne didesnis kaip 16 cm, |
| --- | --- |

—

jei šakos teikiamos šviežios: stiebo ilgis turi būti ne didesnis kaip 16 cm,

| — | jei šakos teikiamos sausos: stiebo ilgis turi būti ne didesnis kaip 16 cm, o didžiausias drėgmės kiekis – 12 %, |
| --- | --- |

—

jei šakos teikiamos sausos: stiebo ilgis turi būti ne didesnis kaip 16 cm, o didžiausias drėgmės kiekis – 12 %,

| — | jei lapai teikiami sausi: drėgmės kiekis turi būti ne didesnis kaip 12 %, stiebų turi būti ne daugiau kaip 4 %, o smulkiųjų dalelių – ne daugiau kaip 2 %, |
| --- | --- |

—

jei lapai teikiami sausi: drėgmės kiekis turi būti ne didesnis kaip 12 %, stiebų turi būti ne daugiau kaip 4 %, o smulkiųjų dalelių – ne daugiau kaip 2 %,

| — | jei lapai teikiami greitai užšaldyti: stiebų turi būti ne daugiau kaip 4 %, o smulkiųjų dalelių – ne daugiau kaip 2 %. |
| --- | --- |

—

jei lapai teikiami greitai užšaldyti: stiebų turi būti ne daugiau kaip 4 %, o smulkiųjų dalelių – ne daugiau kaip 2 %.

3.3.   Pašarai (taikoma tik gyvūniniams produktams) ir žaliavos (taikoma tik perdirbtiems produktams)

—

3.4.   Specialūs gamybos veiksmai, atliktini nustatytoje geografinėje vietovėje

Darbai, kurie turi būti vykdomi geografinėje vietovėje, yra derliaus nuėmimas, perdirbimas (džiovinimas / kūlimas, rūšiavimas, greitas užšaldymas) ir rišimas puokštėmis.

3.5.   Specialios produkto, kurio pavadinimas nurodytas, pjaustymo, trynimo, pakavimo ir kt. taisyklės

—

3.6.   Specialios produkto registruotu pavadinimu ženklinimo etiketėmis taisyklės

Etiketėse, dedamose ant vartotojams skirtų „Thym de Provence“ vienetų, be galiojančiuose teisės aktuose nurodytų privalomų užrašų turi būti nurodytas minimalus tinkamumo vartoti terminas, taip pat pridėtas lapelis su užrašu „Sertifikavo:“ ir sertifikavimo įstaigos pavadinimas bei adresas.

4.   Glaustas geografinės vietovės apibūdinimas

Vokliūzo departamentas: visos savivaldybės

Ronos deltos departamentas:

| — | visi kantonai: Aix-en-Provence (1 ir 2), Allauch, Aubagne, Berre-l'Étang, Châteaurenard, Ciotat, Gardanne, Marignane, Marseille (1–10), Martigues, Pélissanne, Salon-de-Provence (1 ir 2), Trets, Vitrolles, |
| --- | --- |

—

visi kantonai: Aix-en-Provence (1 ir 2), Allauch, Aubagne, Berre-l'Étang, Châteaurenard, Ciotat, Gardanne, Marignane, Marseille (1–10), Martigues, Pélissanne, Salon-de-Provence (1 ir 2), Trets, Vitrolles,

| — | Istres kantonas, išskyrus Fos-sur-Mer savivaldybę. |
| --- | --- |

—

Istres kantonas, išskyrus Fos-sur-Mer savivaldybę.

Garo departamentas:

| — | visi kantonai: Bagnols-sur-Cèze, Pont-Saint-Esprit, Redessan, Roquemaure, Uzès, Villeneuve-lès-Avignon, |
| --- | --- |

—

visi kantonai: Bagnols-sur-Cèze, Pont-Saint-Esprit, Redessan, Roquemaure, Uzès, Villeneuve-lès-Avignon,

| — | Alès-2 kantonas: Belvézet, Bouquet, Fons-sur-Lussan, Lussan, Seynes, Vallérargues savivaldybės, |
| --- | --- |

—

Alès-2 kantonas: Belvézet, Bouquet, Fons-sur-Lussan, Lussan, Seynes, Vallérargues savivaldybės,

| — | Alès-3 kantonas: Castelnau-Valence savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alès-3 kantonas: Castelnau-Valence savivaldybė,

| — | Beaucaire kantonas, išskyrus Bellegarde, Fourques savivaldybes, |
| --- | --- |

—

Beaucaire kantonas, išskyrus Bellegarde, Fourques savivaldybes,

| — | Marguerittes kantonas: Manduel, Marguerittes, Poulx savivaldybės, |
| --- | --- |

—

Marguerittes kantonas: Manduel, Marguerittes, Poulx savivaldybės,

| — | Rousson kantonas: Barjac, Méjannes-le-Clap, Saint-Jean-de-Maruéjols-et-Avéjan, Saint-Privat-de-Champclos, Tharaux savivaldybės. |
| --- | --- |

—

Rousson kantonas: Barjac, Méjannes-le-Clap, Saint-Jean-de-Maruéjols-et-Avéjan, Saint-Privat-de-Champclos, Tharaux savivaldybės.

Aukštutinio Provanso Alpių departamentas:

| — | visi kantonai: Château-Arnoux-Saint-Auban, Forcalquier, Manosque (1–3), Oraison, Reillanne, Valensole, |
| --- | --- |

—

visi kantonai: Château-Arnoux-Saint-Auban, Forcalquier, Manosque (1–3), Oraison, Reillanne, Valensole,

| — | Digne-les-Bains-2 kantonas, išskyrus Champtercier, Digne-les-Bains savivaldybes, |
| --- | --- |

—

Digne-les-Bains-2 kantonas, išskyrus Champtercier, Digne-les-Bains savivaldybes,

| — | Sisteron kantonas, išskyrus Authon, Saint-Geniez savivaldybes, |
| --- | --- |

—

Sisteron kantonas, išskyrus Authon, Saint-Geniez savivaldybes,

| — | Riez kantonas: Bras-d'Asse, Le Castellet, Le Chaffaut-Saint-Jurson, Entrevennes, Estoublon, Mézel, Moustiers-Sainte-Marie, Puimichel, Puimoisson, Riez, Roumoules, Saint-Jeannet, Saint-Julien-d'Asse, Saint-Jurs savivaldybės, |
| --- | --- |

—

Riez kantonas: Bras-d'Asse, Le Castellet, Le Chaffaut-Saint-Jurson, Entrevennes, Estoublon, Mézel, Moustiers-Sainte-Marie, Puimichel, Puimoisson, Riez, Roumoules, Saint-Jeannet, Saint-Julien-d'Asse, Saint-Jurs savivaldybės,

| — | Seyne kantonas: Claret, Melve, Sigoyer, Thèze, Valernes, Vaumeilh savivaldybės. |
| --- | --- |

—

Seyne kantonas: Claret, Melve, Sigoyer, Thèze, Valernes, Vaumeilh savivaldybės.

Ardešo departamentas:

| — | visas Bourg-Saint-Andéol kantonas, |
| --- | --- |

—

visas Bourg-Saint-Andéol kantonas,

| — | Pouzin kantonas: Rochemaure savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pouzin kantonas: Rochemaure savivaldybė,

| — | Teil kantonas: Alba-la-Romaine, Aubignas, Saint-Andéol-de-Berg, Saint-Maurice-d'Ibie, Saint-Thomé, Le Teil, Valvignères savivaldybės, |
| --- | --- |

—

Teil kantonas: Alba-la-Romaine, Aubignas, Saint-Andéol-de-Berg, Saint-Maurice-d'Ibie, Saint-Thomé, Le Teil, Valvignères savivaldybės,

| — | Vallon-Pont-d'Arc kantonas: Labastide-de-Virac, Orgnac-l'Aven, Saint-Remèze savivaldybės. |
| --- | --- |

—

Vallon-Pont-d'Arc kantonas: Labastide-de-Virac, Orgnac-l'Aven, Saint-Remèze savivaldybės.

Varo departamentas:

| — | visi kantonai: Brignoles, Draguignan, Garde, Garéoult, Hyères, Ollioules, Saint-Cyr-sur-Mer, Saint-Maximin-la-Sainte-Baume, Seyne-sur-Mer (1 ir 2), Solliès-Pont, Toulon (1–4), |
| --- | --- |

—

visi kantonai: Brignoles, Draguignan, Garde, Garéoult, Hyères, Ollioules, Saint-Cyr-sur-Mer, Saint-Maximin-la-Sainte-Baume, Seyne-sur-Mer (1 ir 2), Solliès-Pont, Toulon (1–4),

| — | La Crau kantonas: Hyères, La Crau savivaldybės, |
| --- | --- |

—

La Crau kantonas: Hyères, La Crau savivaldybės,

| — | Flayosc kantonas, išskyrus Bargème, Bargemon, Brenon, Châteauvieux, Claviers, Comps-sur-Artuby, La Bastide, Le Bourguet, La Martre, La Roque-Esclapon, Trigance savivaldybes, |
| --- | --- |

—

Flayosc kantonas, išskyrus Bargème, Bargemon, Brenon, Châteauvieux, Claviers, Comps-sur-Artuby, La Bastide, Le Bourguet, La Martre, La Roque-Esclapon, Trigance savivaldybes,

| — | Luc kantonas, išskyrus Collobrières, La Garde-Freinet savivaldybes, |
| --- | --- |

—

Luc kantonas, išskyrus Collobrières, La Garde-Freinet savivaldybes,

| — | Vidauban kantonas, išskyrus Le Muy savivaldybę. |
| --- | --- |

—

Vidauban kantonas, išskyrus Le Muy savivaldybę.

Aukštutinių Alpių departamentas:

| — | visas Laragne-Montéglin kantonas, |
| --- | --- |

—

visas Laragne-Montéglin kantonas,

| — | Serres kantonas: Le Bersac, Bruis, Chanousse, L’Épine, Étoile-Saint-Cyrice, Eyguians, Lagrand, Méreuil, Montclus, Montjay, Montmorin, Montrond, Moydans, Nossage-et-Bénévent, Orpierre, Ribeyret, Rosans, Saint-André-de-Rosans, Sainte-Colombe, Sainte-Marie, Saint-Genis, Saléon, Savournon, Serres, Sorbiers, Trescléoux savivaldybės. |
| --- | --- |

—

Serres kantonas: Le Bersac, Bruis, Chanousse, L’Épine, Étoile-Saint-Cyrice, Eyguians, Lagrand, Méreuil, Montclus, Montjay, Montmorin, Montrond, Moydans, Nossage-et-Bénévent, Orpierre, Ribeyret, Rosans, Saint-André-de-Rosans, Sainte-Colombe, Sainte-Marie, Saint-Genis, Saléon, Savournon, Serres, Sorbiers, Trescléoux savivaldybės.

Dromo departamentas:

| — | visi kantonai: Grignan, Tricastin, Montélimar-2, |
| --- | --- |

—

visi kantonai: Grignan, Tricastin, Montélimar-2,

| — | Dieulefit kantonas, išskyrus Bézaudun-sur-Bîne, Bourdeaux, Bouvières, Comps, Crupies, Félines-sur-Rimandoule, Francillon-sur-Roubion, Mornans, Le Poët-Célard, Les Tonils, Orcinas, Rochebaudin, Saou, Soyans, Truinas savivaldybes, |
| --- | --- |

—

Dieulefit kantonas, išskyrus Bézaudun-sur-Bîne, Bourdeaux, Bouvières, Comps, Crupies, Félines-sur-Rimandoule, Francillon-sur-Roubion, Mornans, Le Poët-Célard, Les Tonils, Orcinas, Rochebaudin, Saou, Soyans, Truinas savivaldybes,

| — | Nyons ir Baronnies kantonai, išskyrus Chaudebonne savivaldybę, |
| --- | --- |

—

Nyons ir Baronnies kantonai, išskyrus Chaudebonne savivaldybę,

| — | Diois kantonas: La Motte-Chalancon, Rottier savivaldybės, |
| --- | --- |

—

Diois kantonas: La Motte-Chalancon, Rottier savivaldybės,

| — | Montélimar-1 kantonas: Ancône, Montélimar, Savasse savivaldybės. |
| --- | --- |

—

Montélimar-1 kantonas: Ancône, Montélimar, Savasse savivaldybės.

5.   Ryšys su vietove

Vietovės ypatumai

„Thym de Provence“ geografinė vietovė priklauso Provansu vadinamai teritorijai ir yra Prancūzijos pietryčiuose.

Dažniausiai pasitaiko įvairaus tankumo molio ir klinčių dirvožemių tipai. Juose lengvai prasisunkia, srovena ir nuteka lietaus vanduo. Labai dažnai jie būna akmeningi. Ši Provansui būdinga atvira, klintinė, sausa ir saulės kaitinama aplinka vadinama gariga.

Geografinė vietovė taip pat pasižymi Viduržemio jūros klimatu, kuriam būdingos šiltos ir sausos vasaros bei švelnios žiemos. Saulėkaitos laikotarpiai trunka ilgai ir daro didelę įtaką. Kartais padažnėjantis ir ilgai pučiantis šiaurės arba šiaurės vakarų vėjas (mistralis) išlaiko žemą drėgmės lygį. Provanso žiemai būdingi reti, paprastai neilgai trunkantys nestiprių šalnų laikotarpiai.

Geografinei vietovei taip pat būdingi savaime ir labai tankiai augantys, gausiai fenolių turintys čiobreliai, kuriuose yra daug karvakrolio. Šios vienarūšių augalų populiacijos plinta sudarydamos daugmaž apskritas dėmes.

Dėl ilgamečių laukinių čiobrelių rinkimo tradicijų, kurių vis dar laikomasi, ir senovinių džiovinimo, rūšiavimo bei puokščių rišimo metodų geografinės vietovės gamintojai įgijo ypatingos praktinės patirties.

„Thym de Provence“ gamintojai dėjo pastangas, kad savaime geografinės srities natūralioje aplinkoje augantys čiobreliai (thym de population) veislių selekcijos būdu būtų dauginami atrenkant gausiai fenolių turinčius čiobrelius, kurių daugiau kaip 15 % eterinių aliejų sudaro karvakrolis.

Be to, kultivuojamuose sklypuose augintojai riboja vandens tiekimą, kad čiobreliai būtų auginami kuo panašesnėmis į natūralias sąlygomis.

Kultivuojamų sklypų eksploatavimas yra ribotas, nes pasiekus tam tikrą čiobrelių amžių stiebai pernelyg sustorėja, todėl lapų ir sumedėjusios dalies (stambių stiebų) santykis tampa nepakankamas. Laukinių čiobrelių rinkėjai išmaniai įvertina augalų, kuriuos galima rinkti, dydį, kad užtikrintų tokį pat rezultatą.

Be to, dėl geografinės vietovės sauso klimato augintojai ypač atkreipia dėmesį į optimalų derliaus nuėmimo laiką ir čiobrelių sandėliavimą su ventiliacija prieš juos perdirbant ar džiovinant.

Veiklos vykdytojai turi perdirbimo darbų praktinės patirties ir po derliaus nuėmimo čiobrelius greitai perdirba (džiovina, jei norimas pateikimo būdas yra džiovinti čiobrelių lapai, ir greitai užšaldo, jei norimas pateikimo būdas yra greitai užšaldyti čiobreliai).

Džiovinimas taip pat yra svarbus etapas, reikalingas norint sureguliuoti drėgmės lygį ir suteikiantis galimybę vėliau tvarkyti produktą nerizikuojant jam pakenkti: jei „Thym de Provence“ nepakankamai sausi, jų neįmanoma tinkamai išvalyti (stiebai neatsiskiria nuo lapų), o jei jie per daug sausi, kuliant ims pernelyg skilinėti stiebai. Džiovinimo etapas vykdomas atsižvelgiant į išorines klimato sąlygas ir lemia produkto išvaizdą bei išsilaikymą laikui bėgant. Jis susijęs su tikra praktine patirtimi ir specialių įrenginių naudojimu (švieži produktai įvertinami iš akies, vykdoma speciali rūšiavimo partijomis procedūra ir t. t.).

Rišimo puokštėmis darbas taip pat reikalauja tam tikros augintojų praktinės patirties: jie įvertina produkto drėgmės lygį, siekdami apriboti lapų nuostolius ir kokybės pablogėjimą. Taikant šią praktinę patirtį pagaminamas norimas galutinis produktas.

Provanso veiklos vykdytojai, naudodamiesi specialiomis priemonėmis ir patirtimi, taiko itin efektyvius ir griežtus rūšiavimo metodus. Produkto išmanymas jiems suteikia galimybę nustatyti reikiamas priemones, kuriomis užtikrinamas optimalus čiobrelių rūšiavimas, kuo labiau apribojant nepageidaujamų dalelių kiekį.

Produkto ypatumai

„Thym de Provence“ būdingas stiprus (šiltas ir pikantiškas) aromatas bei skonis.

Jis skiriasi nuo kitų čiobrelių tuo, kad pastarieji, paprastai vadinami švelniaisiais arba daržo čiobreliais, priklauso gryno timolio chemotipui ir yra mažiau aromatingi, taip pat skiriasi, bet mažiau, nuo cineolio turinčių čiobrelių (Thymus mastichina L. cineolifera).

Kitos skiriamosios „Thym de Provence“ savybės yra švarūs ir vienalyčiai lapai ir beveik visiškas nešvarumų nebuvimas (kai parduodami čiobrelių lapai).

Jei čiobreliai parduodami puokštėmis, jos yra tvarkingos, tinkamos formos ir su daug lapų.

Dėl šių savybių „Thym de Provence“ užsitarnavo gerą vardą.

Priežastinis ryšys

Gerai drenuojamų geografinės vietovės dirvožemių savybės ir temperatūros režimas sudaro sąlygas „Thym de Provence“ čiobreliams augti savaime ir juos kultivuoti. Kad „Thym de Provence“ galėtų augti tinkamomis sąlygomis ir tapti aromatingesni, jiems reikia šilumos ir saulės šviesos – tai užtikrina geografinės vietovės klimatas.

Selekcijos būdu išvestų ir šiam klimatui būdingų tradicinių veislių čiobreliai skatina itin tipiško ir gausiai karvakrolio turinčio eterinio aliejaus, pabrėžiančio „Thym de Provence“ būdingus šiltus ir pikantiškus aromatus, išsiskyrimą. Lapų eteriniame aliejuje gausus karvakrolio kiekis yra antrinis augalo prisitaikymo prie savo aplinkos, kuriai vasarą ypač būdinga didelė sausra, bruožas.

Kontroliuojant drėkinimą galima apriboti žolės, kuri daro įtaką galutinio produkto švarai, augimą ir išlaikyti nelabai drėgnas sąlygas, kurios turi būti kuo panašesnės į natūralias.

Kadangi augintojai derlių nuima optimaliu metu, tai užtikrina ne tik kuo geresnę aromatų raišką, bet ir „Thym de Provence“ švarą.

Taikant šią džiovinimo arba greito užšaldymo iškart po derliaus nuėmimo bei sandėliavimo su ventiliacija praktiką išgaunami vientisos spalvos čiobreliai, o visi šie veiksniai padeda susiformuoti aromatams. Vykdant šiuos esminius etapus svarbi vietovės veiklos vykdytojų patirtis, ypač jų gebėjimas greitai iš akies įvertinti ką tik surinkto produkto kokybę.

„Thym de Provence“ švarą užtikrina praktinė patirtis vykdant darbus valymo ir rūšiavimo etapais, kurie yra svarbūs šalinant didžiąją dalį stiebų ir apribojant įtrūkimus.

Vienodų puokščių ir lapų forma teikiamiems „Thym de Provence“ čiobreliams naudinga praktinė patirtis, taikoma šalinant didelius stiebus, vertinant drėgmę ir tinkamai pasirenkant šio veiksmo atlikimo momentą.

Provanse augantys čiobreliai ir „Thym de Provence“ aromatinės bei skonio savybės dažnai minimos literatūroje nuo pat Plinijaus Vyresniojo laikų I amžiuje iki šiuolaikinių autorių, tokių kaip Marcelis Pagnolis (Les Bucoliques, Grasset leidykla, 1958 m.). „Thym de Provence“ čiobreliai, parduodami įvairiomis formomis, yra svarbi Provanso gastronominio paveldo dalis.

Nuoroda į paskelbtą specifikaciją

(Šio reglamento 6 straipsnio 1 dalies antra pastraipa)

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDC-IGP-ThymdeProvence.pdf

---

(1)  OL L 343, 2012 12 14, p. 1.

---