# Uradni list C 189/2017

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 189 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6015. junij 2017 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 189

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6015. junij 2017

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | RESOLUCIJE |
| | Svet |
| 2017/C 189/01 | Resolucija Sveta o strukturiranem dialogu in prihodnjem razvoju dialoga z mladimi v okviru politik za evropsko sodelovanje na področju mladine po letu 2018 | 1 |
| 2017/C 189/02 | Resolucija Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o delovnem načrtu Evropske unije za šport (1. julij 2017–31. december 2020) | 5 |
| | PRIPOROČILA |
| | Svet |
| 2017/C 189/03 | Priporočilo Sveta z dne 22. maja 2017 o evropskem ogrodju kvalifikacij za vseživljenjsko učenje in razveljavitvi Priporočila Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2008 o uvedbi evropskega ogrodja kvalifikacij za vseživljenjsko učenje | 15 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Svet

2017/C 189/01

Resolucija Sveta o strukturiranem dialogu in prihodnjem razvoju dialoga z mladimi v okviru politik za evropsko sodelovanje na področju mladine po letu 2018

1

2017/C 189/02

Resolucija Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o delovnem načrtu Evropske unije za šport (1. julij 2017–31. december 2020)

5

PRIPOROČILA

Svet

2017/C 189/03

Priporočilo Sveta z dne 22. maja 2017 o evropskem ogrodju kvalifikacij za vseživljenjsko učenje in razveljavitvi Priporočila Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2008 o uvedbi evropskega ogrodja kvalifikacij za vseživljenjsko učenje

15

---

| | II   Sporočila |
| --- | --- |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2017/C 189/04 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.8301 – GE/ATI/JV) (
  1
  ) | 29 |
| 2017/C 189/05 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.8190 – Weichai/Kion) (
  1
  ) | 29 |

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2017/C 189/04

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.8301 – GE/ATI/JV) (
  1
  )

1

29

2017/C 189/05

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.8190 – Weichai/Kion) (
  1
  )

1

29

---

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Svet |
| 2017/C 189/06 | Sklepi Sveta o vlogi mladinskega dela v podporo mladim pri razvoju bistvenih življenjskih spretnosti, ki so jim v pomoč pri uspešnem vstopanju v odraslost, dejavno državljanstvo in delovno življenje | 30 |
| 2017/C 189/07 | Sklepi Sveta o strateških možnostih za evropsko sodelovanje na področju mladine po letu 2018 | 35 |
| 2017/C 189/08 | Sklepi Sveta o strateškem pristopu EU k mednarodnim kulturnim povezavam | 38 |
| 2017/C 189/09 | Sklepi Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o športu kot platformi socialnega vključevanja prek prostovoljstva | 40 |
| | Evropska komisija |
| 2017/C 189/10 | Menjalni tečaji eura | 45 |
| | INFORMACIJE V ZVEZI Z EVROPSKIM GOSPODARSKIM PROSTOROM |
| | Nadzorni organ Efte |
| 2017/C 189/11 | Razpis Norveške v zvezi z Direktivo 94/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta o pogojih za izdajo in uporabo dovoljenj za iskanje, raziskovanje in izkoriščanje ogljikovodikov – Razpis za oddajo vlog za izdajo dovoljenj za izkoriščanje nafte v norveškem epikontinentalnem pasu – izdaja dovoljenj za vnaprej določena območja v letu 2017 | 46 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Svet

2017/C 189/06

Sklepi Sveta o vlogi mladinskega dela v podporo mladim pri razvoju bistvenih življenjskih spretnosti, ki so jim v pomoč pri uspešnem vstopanju v odraslost, dejavno državljanstvo in delovno življenje

30

2017/C 189/07

Sklepi Sveta o strateških možnostih za evropsko sodelovanje na področju mladine po letu 2018

35

2017/C 189/08

Sklepi Sveta o strateškem pristopu EU k mednarodnim kulturnim povezavam

38

2017/C 189/09

Sklepi Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o športu kot platformi socialnega vključevanja prek prostovoljstva

40

Evropska komisija

2017/C 189/10

Menjalni tečaji eura

45

INFORMACIJE V ZVEZI Z EVROPSKIM GOSPODARSKIM PROSTOROM

Nadzorni organ Efte

2017/C 189/11

Razpis Norveške v zvezi z Direktivo 94/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta o pogojih za izdajo in uporabo dovoljenj za iskanje, raziskovanje in izkoriščanje ogljikovodikov – Razpis za oddajo vlog za izdajo dovoljenj za izkoriščanje nafte v norveškem epikontinentalnem pasu – izdaja dovoljenj za vnaprej določena območja v letu 2017

46

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | SODNI POSTOPKI |
| | Sodišče Efte |
| 2017/C 189/12 | Sklep Sodišča z dne 15. novembra 2016 v zadevi E-7/16 – Míla ehf. proti Nadzornemu organu Efte (Predhodni ugovor nedopustnosti – Državna pomoč – Sklep o zaključku formalnega postopka preiskave) | 48 |
| 2017/C 189/13 | Sodba Sodišča z dne 16. novembra 2016 v zadevi E-4/16 – Nadzorni organ Efte proti Kraljevini Norveški (Neizvršitev sodbe Sodišča, s katero je bila ugotovljena neizpolnitev obveznosti – člen 33 Sporazuma o nadzornem organu in sodišču – Ukrepi, potrebni za izvršitev sodbe Sodišča) | 49 |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE |
| | Evropska komisija |
| 2017/C 189/14 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.8467 – BNP Paribas/Commerz Finanz) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 50 |
| 2017/C 189/15 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.8483 – Bain Capital/Cinven/Stada Arzneimittel) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 51 |
| 2017/C 189/16 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.8440 – DuPont/FMC (Health and Nutrition business)) (
  1
  ) | 52 |
| 2017/C 189/17 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.8504 – EDF Energy Services/ESSCI) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 53 |

V   Objave

SODNI POSTOPKI

Sodišče Efte

2017/C 189/12

Sklep Sodišča z dne 15. novembra 2016 v zadevi E-7/16 – Míla ehf. proti Nadzornemu organu Efte (Predhodni ugovor nedopustnosti – Državna pomoč – Sklep o zaključku formalnega postopka preiskave)

(Predhodni ugovor nedopustnosti – Državna pomoč – Sklep o zaključku formalnega postopka preiskave)

48

2017/C 189/13

Sodba Sodišča z dne 16. novembra 2016 v zadevi E-4/16 – Nadzorni organ Efte proti Kraljevini Norveški (Neizvršitev sodbe Sodišča, s katero je bila ugotovljena neizpolnitev obveznosti – člen 33 Sporazuma o nadzornem organu in sodišču – Ukrepi, potrebni za izvršitev sodbe Sodišča)

(Neizvršitev sodbe Sodišča, s katero je bila ugotovljena neizpolnitev obveznosti – člen 33 Sporazuma o nadzornem organu in sodišču – Ukrepi, potrebni za izvršitev sodbe Sodišča)

49

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

2017/C 189/14

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.8467 – BNP Paribas/Commerz Finanz) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

50

2017/C 189/15

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.8483 – Bain Capital/Cinven/Stada Arzneimittel) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

51

2017/C 189/16

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.8440 – DuPont/FMC (Health and Nutrition business)) (
  1
  )

1

52

2017/C 189/17

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.8504 – EDF Energy Services/ESSCI) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

53

---

| | Popravki |
| --- | --- |
| 2017/C 189/18 | Popravek Postopkov prenehanja – Sklep o začetku postopka prenehanja zavarovalnice ADRIA Way ( UL C 123, 20.4.2017 ) | 54 |

Popravki

2017/C 189/18

Popravek Postopkov prenehanja – Sklep o začetku postopka prenehanja zavarovalnice ADRIA Way ( UL C 123, 20.4.2017 )

54

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Svet

| 15.6.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 189/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 189/1

---

Resolucija Sveta o strukturiranem dialogu in prihodnjem razvoju dialoga z mladimi v okviru politik za evropsko sodelovanje na področju mladine po letu 2018

(2017/C 189/01)

SVET EVROPSKE UNIJE –

OPOZARJAJOČ NA NASLEDNJE:

| 1. | v Resoluciji Sveta o spodbujanju politične participacije mladih v demokratičnem življenju v Evropi (1) je navedeno, da je splošna tematska prednostna naloga evropskega sodelovanja za strukturirani dialog na področju mladine v obdobju od 1. januarja 2016 do 30. junija 2017„zagotavljanje možnosti za vse mlade, da sodelujejo pri nastajanju raznolike, povezane in vključujoče Evrope“ in da je ta naloga skupna tema, ki bo v skladu z delovnim načrtom EU za mladino za obdobje 2016–2018 zagotavljala kontinuiteto in usklajenost dela treh predsedstev – nizozemskega, slovaškega in malteškega; |
| --- | --- |

1.

v Resoluciji Sveta o spodbujanju politične participacije mladih v demokratičnem življenju v Evropi (1) je navedeno, da je splošna tematska prednostna naloga evropskega sodelovanja za strukturirani dialog na področju mladine v obdobju od 1. januarja 2016 do 30. junija 2017„zagotavljanje možnosti za vse mlade, da sodelujejo pri nastajanju raznolike, povezane in vključujoče Evrope“ in da je ta naloga skupna tema, ki bo v skladu z delovnim načrtom EU za mladino za obdobje 2016–2018 zagotavljala kontinuiteto in usklajenost dela treh predsedstev – nizozemskega, slovaškega in malteškega;

OB PRIZNAVANJU NASLEDNJEGA:

| 2. | strukturirani dialog je participativni proces, izidi petega delovnega cikla pa temeljijo na rezultatih, doseženih v okviru nacionalnih posvetovanj med nizozemskim, slovaškim in malteškim predsedstvom ter na konferencah EU o mladih v Amsterdamu aprila 2016, v Košicah oktobra 2016 in na Malti marca 2017; |
| --- | --- |

2.

strukturirani dialog je participativni proces, izidi petega delovnega cikla pa temeljijo na rezultatih, doseženih v okviru nacionalnih posvetovanj med nizozemskim, slovaškim in malteškim predsedstvom ter na konferencah EU o mladih v Amsterdamu aprila 2016, v Košicah oktobra 2016 in na Malti marca 2017;

| 3. | Nizozemsko predsedstvo se je osredotočilo na preučitev izzivov in težav, s katerimi se soočajo mladi v današnji Evropi. Na konferenci o mladih aprila 2016 v Amsterdamu so bila oblikovana vodilna vprašanja za posvetovanje z mladimi, nacionalne delovne skupine na ravni držav članic pa pozvane, naj opravijo posvetovanje in predložijo povratne informacije; |
| --- | --- |

3.

Nizozemsko predsedstvo se je osredotočilo na preučitev izzivov in težav, s katerimi se soočajo mladi v današnji Evropi. Na konferenci o mladih aprila 2016 v Amsterdamu so bila oblikovana vodilna vprašanja za posvetovanje z mladimi, nacionalne delovne skupine na ravni držav članic pa pozvane, naj opravijo posvetovanje in predložijo povratne informacije;

| 4. | na konferenci o mladih oktobra 2016 v Košicah so udeleženci razpravljali o rezultatih posvetovanj z mladimi in njihovimi predstavniki ter skupaj s predstavniki iz držav članic oblikovali skupna priporočila strukturiranega dialoga o mladih; nato je novembra 2016 na seji Sveta za izobraževanje, mladino, kulturo in šport potekala razprava o teh priporočilih in o razmerah, v katerih živijo mladi v Evropi. O rezultatih razprave je bil obveščen predsednik Evropskega sveta; |
| --- | --- |

4.

na konferenci o mladih oktobra 2016 v Košicah so udeleženci razpravljali o rezultatih posvetovanj z mladimi in njihovimi predstavniki ter skupaj s predstavniki iz držav članic oblikovali skupna priporočila strukturiranega dialoga o mladih; nato je novembra 2016 na seji Sveta za izobraževanje, mladino, kulturo in šport potekala razprava o teh priporočilih in o razmerah, v katerih živijo mladi v Evropi. O rezultatih razprave je bil obveščen predsednik Evropskega sveta;

| 5. | na konferenci o mladih marca 2017 na Malti so udeleženci nadalje razpravljali o skupnih priporočilih, jih prednostno razvrstili in oblikovali ukrepe za njihovo izvajanje – |
| --- | --- |

5.

na konferenci o mladih marca 2017 na Malti so udeleženci nadalje razpravljali o skupnih priporočilih, jih prednostno razvrstili in oblikovali ukrepe za njihovo izvajanje –

JE SEZNANJEN:

| 6. | s skupnimi priporočili in predlaganimi ukrepi v okviru strukturiranega dialoga o mladih – „Zagotavljanje možnosti za vse mlade, da sodelujejo pri nastajanju raznolike, povezane in vključujoče Evrope“ – ki se osredotočajo na naslednje teme: dostop do kakovostnih in kritičnih informacij; krepitev odpornosti in samozaupanja; onstran strahu in nestrpnosti; oblikovanje izobraževalnega sistema, ki bo uresničeval potencial mladih spodbujanje vključevanja mladih v družbo; povrnitev zaupanja mladih v evropski projekt; programi mobilnosti za vse ter vpliv mladinskega dela in mladinskih organizacij za vse, kot je določeno v Prilogi; |
| --- | --- |

6.

s skupnimi priporočili in predlaganimi ukrepi v okviru strukturiranega dialoga o mladih – „Zagotavljanje možnosti za vse mlade, da sodelujejo pri nastajanju raznolike, povezane in vključujoče Evrope“ – ki se osredotočajo na naslednje teme: dostop do kakovostnih in kritičnih informacij; krepitev odpornosti in samozaupanja; onstran strahu in nestrpnosti; oblikovanje izobraževalnega sistema, ki bo uresničeval potencial mladih spodbujanje vključevanja mladih v družbo; povrnitev zaupanja mladih v evropski projekt; programi mobilnosti za vse ter vpliv mladinskega dela in mladinskih organizacij za vse, kot je določeno v Prilogi;

DRŽAVE ČLANICE IN KOMISIJO POZIVA, NAJ V OKVIRU SVOJIH PODROČIJ PRISTOJNOSTI IN OB USTREZNEM UPOŠTEVANJU NAČELA SUBSIDIARNOSTI:

| 7. | pri oblikovanju in izvajanju prihodnjih mladinskih politik po potrebi upoštevajo skupna priporočila in predlagane ukrepe strukturiranega dialoga o mladih; |
| --- | --- |

7.

pri oblikovanju in izvajanju prihodnjih mladinskih politik po potrebi upoštevajo skupna priporočila in predlagane ukrepe strukturiranega dialoga o mladih;

| 8. | opravijo pregled procesa strukturiranega dialoga in njegovih ciljev za evropsko sodelovanje na področju mladine po letu 2018 in preučijo inovativne in učinkovite načine spodbujanja smiselnega in konstruktivnega dialoga ter sodelovanja z mladimi iz različnih okolij, mladinskimi organizacijami, raziskovalci s področja mladine in oblikovalci politik, vključno z deležniki iz drugih zadevnih sektorjev; |
| --- | --- |

8.

opravijo pregled procesa strukturiranega dialoga in njegovih ciljev za evropsko sodelovanje na področju mladine po letu 2018 in preučijo inovativne in učinkovite načine spodbujanja smiselnega in konstruktivnega dialoga ter sodelovanja z mladimi iz različnih okolij, mladinskimi organizacijami, raziskovalci s področja mladine in oblikovalci politik, vključno z deležniki iz drugih zadevnih sektorjev;

KOMISIJO POZIVA, NAJ:

| 9. | na podlagi dokazov, ocene in posvetovanj predlaga prenovljen proces strukturiranega dialoga v okviru evropskega sodelovanja na področju mladine po letu 2018; |
| --- | --- |

9.

na podlagi dokazov, ocene in posvetovanj predlaga prenovljen proces strukturiranega dialoga v okviru evropskega sodelovanja na področju mladine po letu 2018;

SE NADALJE STRINJA:

| 10. | da bi se morali – glede na to, da se prenovljeni okvir za evropsko sodelovanje na področju mladine (2010–2018) izteče leta 2018 –, pri strukturiranem dialogu z mladimi in mladinskimi organizacijami za naslednji delovni cikel (od 1. julija 2017 do 31. decembra 2018) na splošno usmeriti predvsem v prihodnji okvir za evropsko sodelovanje na področju mladine. Naslov šestega obdobja strukturiranega dialoga bo „Mladi v Evropi: kako naprej?“; |
| --- | --- |

10.

da bi se morali – glede na to, da se prenovljeni okvir za evropsko sodelovanje na področju mladine (2010–2018) izteče leta 2018 –, pri strukturiranem dialogu z mladimi in mladinskimi organizacijami za naslednji delovni cikel (od 1. julija 2017 do 31. decembra 2018) na splošno usmeriti predvsem v prihodnji okvir za evropsko sodelovanje na področju mladine. Naslov šestega obdobja strukturiranega dialoga bo „Mladi v Evropi: kako naprej?“;

| 11. | da se bodo naslednja tri predsedstva – estonsko, bolgarsko in avstrijsko – v šestem delovnem ciklu strukturiranega dialoga posvetila oceni, pregledu in obnovi strukturiranega dialoga, da bi ga nadalje izboljšala in promovirala. |
| --- | --- |

11.

da se bodo naslednja tri predsedstva – estonsko, bolgarsko in avstrijsko – v šestem delovnem ciklu strukturiranega dialoga posvetila oceni, pregledu in obnovi strukturiranega dialoga, da bi ga nadalje izboljšala in promovirala.

---

(1)  UL C 417, 15.12.2015, str. 10.

---

PRILOGA

Skupna priporočila strukturiranega dialoga o mladih

Zagotavljanje možnosti za vse mlade, da sodelujejo pri nastajanju raznolike, povezane in vključujoče Evrope

Dostop do kakovostnih in kritičnih informacij

| 1. | Institucije in države članice EU bi morale razviti ali nadalje izvajati z dokazi podprto politiko in prakse, ki stremijo k nenehnim izboljšavam spretnosti in znanj mladih za kritično vrednotenje in obdelavo informacij prek formalnega in neformalnega izobraževanja. |
| --- | --- |

1.

Institucije in države članice EU bi morale razviti ali nadalje izvajati z dokazi podprto politiko in prakse, ki stremijo k nenehnim izboljšavam spretnosti in znanj mladih za kritično vrednotenje in obdelavo informacij prek formalnega in neformalnega izobraževanja.

| 2. | Institucije in države članice EU bi morale v sodelovanju z organizacijami civilne družbe podpirati medije, ki jih vodijo mladi in ki so pregledni, neodvisni in raznoliki, saj to prispeva k izboljšanju medijske pismenosti ter kritičnega in analitičnega mišljenja mladih. Odbor Evropskega parlamenta za kulturo in izobraževanje in Evropska komisija sta pozvana, naj upoštevata ta vidik pri pregledu programov Erasmus +, Evropa za državljane, Ustvarjalna Evropa in vseh drugih ustreznih programov. |
| --- | --- |

2.

Institucije in države članice EU bi morale v sodelovanju z organizacijami civilne družbe podpirati medije, ki jih vodijo mladi in ki so pregledni, neodvisni in raznoliki, saj to prispeva k izboljšanju medijske pismenosti ter kritičnega in analitičnega mišljenja mladih. Odbor Evropskega parlamenta za kulturo in izobraževanje in Evropska komisija sta pozvana, naj upoštevata ta vidik pri pregledu programov Erasmus +, Evropa za državljane, Ustvarjalna Evropa in vseh drugih ustreznih programov.

Mladi pod pritiskom: krepitev odpornosti in samozaupanja

| 1. | Glede na vse večja pričakovanja po konkurenčnem delovanju v izobraževalnem okolju morajo pristojni nacionalni organi zagotoviti, da imajo mladi dovolj časa in prostora za dejavnosti, s katerimi krepijo odpornost, samozavedanje in samozavest. |
| --- | --- |

1.

Glede na vse večja pričakovanja po konkurenčnem delovanju v izobraževalnem okolju morajo pristojni nacionalni organi zagotoviti, da imajo mladi dovolj časa in prostora za dejavnosti, s katerimi krepijo odpornost, samozavedanje in samozavest.

| 2. | Pristojni nacionalni organi bi morali izvajati izobraževanje v zvezi z dobrim duševnim počutjem in duševnim zdravjem tako v formalnem izobraževalnem sistemu kot neformalnem okolju. Namen je odpraviti stigmatizacijo z ozaveščanjem in mladim omogočiti, da se naučijo poskrbeti za ohranjanje duševnega zdravja in komunicirati z vrstniki o tem. |
| --- | --- |

2.

Pristojni nacionalni organi bi morali izvajati izobraževanje v zvezi z dobrim duševnim počutjem in duševnim zdravjem tako v formalnem izobraževalnem sistemu kot neformalnem okolju. Namen je odpraviti stigmatizacijo z ozaveščanjem in mladim omogočiti, da se naučijo poskrbeti za ohranjanje duševnega zdravja in komunicirati z vrstniki o tem.

Onstran strahu in nestrpnosti – doživite različnost

| 1. | Evropski in nacionalni organi bi morali povečati finančna sredstva in institucionalno podporo pri vzpostavljanju lokalnih programov in izmenjav na nacionalni ravni, da bi vsem mladim omogočili neposredno povezovanje z drugimi ljudmi, ki prihajajo iz različnih okolij in realnosti, s čimer bi krepili medkulturne kompetence, preprečevali diskriminacijo, spodbujali empatijo in solidarnost ter izkusili prednosti, ki jih prinaša raznolikost. |
| --- | --- |

1.

Evropski in nacionalni organi bi morali povečati finančna sredstva in institucionalno podporo pri vzpostavljanju lokalnih programov in izmenjav na nacionalni ravni, da bi vsem mladim omogočili neposredno povezovanje z drugimi ljudmi, ki prihajajo iz različnih okolij in realnosti, s čimer bi krepili medkulturne kompetence, preprečevali diskriminacijo, spodbujali empatijo in solidarnost ter izkusili prednosti, ki jih prinaša raznolikost.

| 2. | Da bi vsi mladi živeli v raznoliki Evropi, morajo pristojni organi EU in nacionalni pristojni organi razviti ali podpreti programe usposabljanja in razvojne programe, namenjene učiteljem in šolskim skupnostim, da bi ustvarili varno in vključujoče okolje, v katerem lahko mladi razvijajo kompetence za premagovanje strahu in diskriminacije. |
| --- | --- |

2.

Da bi vsi mladi živeli v raznoliki Evropi, morajo pristojni organi EU in nacionalni pristojni organi razviti ali podpreti programe usposabljanja in razvojne programe, namenjene učiteljem in šolskim skupnostim, da bi ustvarili varno in vključujoče okolje, v katerem lahko mladi razvijajo kompetence za premagovanje strahu in diskriminacije.

Oblikovanje izobraževalnega sistema, ki uresničuje potencial mladih

| 1. | Vse države članice pozivamo, da se zavežejo zagotavljanju storitev usmerjanja in svetovanja, ki bi dale možnost vsem mladim, da se razvijajo in iščejo svojo pot v življenju v vseh stopnjah izobraževanja. |
| --- | --- |

1.

Vse države članice pozivamo, da se zavežejo zagotavljanju storitev usmerjanja in svetovanja, ki bi dale možnost vsem mladim, da se razvijajo in iščejo svojo pot v življenju v vseh stopnjah izobraževanja.

| 2. | Izobraževanje mladim ne zagotavlja potrebnih praktičnih znanj in spretnosti, ki so potrebne v sodobni družbi. Vse države članice pozivamo, naj spodbujajo vključevanje praktičnih življenjskih znanj in spretnosti v izobraževanje, da bi bili mladi lahko dejavni udeleženci v raznolikih družbah in na delovnem mestu. |
| --- | --- |

2.

Izobraževanje mladim ne zagotavlja potrebnih praktičnih znanj in spretnosti, ki so potrebne v sodobni družbi. Vse države članice pozivamo, naj spodbujajo vključevanje praktičnih življenjskih znanj in spretnosti v izobraževanje, da bi bili mladi lahko dejavni udeleženci v raznolikih družbah in na delovnem mestu.

Spodbujanje mladih, predvsem ranljivih skupin mladih, k vključevanju v družbo

| 1. | Izobraževalne ustanove in lokalni deležniki bi morali v sodelovanju z mladimi poskrbeti za podporo, prilagojeno posameznikom, in dostopne storitve ter ustvariti prostore za koristno sodelovanje, da bi vsi mladi lahko odkrili in sprejeli svojo individualno identiteto in prepoznali svojo vrednost. To je osnova za krepitev vzajemnega zaupanja med mladimi iz različnih okolij. |
| --- | --- |

1.

Izobraževalne ustanove in lokalni deležniki bi morali v sodelovanju z mladimi poskrbeti za podporo, prilagojeno posameznikom, in dostopne storitve ter ustvariti prostore za koristno sodelovanje, da bi vsi mladi lahko odkrili in sprejeli svojo individualno identiteto in prepoznali svojo vrednost. To je osnova za krepitev vzajemnega zaupanja med mladimi iz različnih okolij.

| 2. | Evropska komisija in države članice bi morale zagotoviti, da se lahko vsi mladi, ne glede na njihov osebni in socialni položaj, svobodno vključujejo v dejavnosti prostovoljstva, ki bi morale biti na voljo. Zagotavljati bi bilo treba na primer vključevanje v mladinske organizacije, da bi ustvarili občutek pripadnosti mladih in jih opremili za vlogo državljanov. |
| --- | --- |

2.

Evropska komisija in države članice bi morale zagotoviti, da se lahko vsi mladi, ne glede na njihov osebni in socialni položaj, svobodno vključujejo v dejavnosti prostovoljstva, ki bi morale biti na voljo. Zagotavljati bi bilo treba na primer vključevanje v mladinske organizacije, da bi ustvarili občutek pripadnosti mladih in jih opremili za vlogo državljanov.

Povrnitev zaupanja mladih v evropski projekt

| 1. | Evropska komisija in Evropski mladinski forum bi morala sodelovati, da bi preučila in razumela, kako mladi dostopajo do informacij o EU in s strani EU, ter razvila strategijo komuniciranja za informiranje mladih Evropejcev o EU in o tem, kako bi lahko konstruktivno prispevali k evropskemu projektu. |
| --- | --- |

1.

Evropska komisija in Evropski mladinski forum bi morala sodelovati, da bi preučila in razumela, kako mladi dostopajo do informacij o EU in s strani EU, ter razvila strategijo komuniciranja za informiranje mladih Evropejcev o EU in o tem, kako bi lahko konstruktivno prispevali k evropskemu projektu.

| 2. | Da bi premostili razdaljo med mladimi ter EU in njenimi politikami, bi bilo treba v povezavi z evropskimi pobudami v vseh državah članicah organizirati nacionalne in/ali regionalne mladinske festivale EU, na katerih bi se ob družabnih, političnih in kulturnih dejavnostih zbirali mladi iz različnih okolij. Ti dogodki bodo združili učenje in razpravljanje o EU in možnostih, ki jih ponuja, ter oblikovanje politik EU z zabavo in druženjem. |
| --- | --- |

2.

Da bi premostili razdaljo med mladimi ter EU in njenimi politikami, bi bilo treba v povezavi z evropskimi pobudami v vseh državah članicah organizirati nacionalne in/ali regionalne mladinske festivale EU, na katerih bi se ob družabnih, političnih in kulturnih dejavnostih zbirali mladi iz različnih okolij. Ti dogodki bodo združili učenje in razpravljanje o EU in možnostih, ki jih ponuja, ter oblikovanje politik EU z zabavo in druženjem.

Program mobilnosti: delovna mesta in izobrazba za vse

| 1. | Države članice in Evropska komisija bi morale nadaljevati prizadevanja za premostitev trenutnih ovir za dostop mladih do mobilnosti. Dostop do programov mobilnosti bi bilo treba poenostaviti in bolje prilagoditi različnim potrebam mladih. Zagotoviti bi bilo treba informacije in usmerjanje za širjenje ozaveščenosti o priložnostih za mobilnost. |
| --- | --- |

1.

Države članice in Evropska komisija bi morale nadaljevati prizadevanja za premostitev trenutnih ovir za dostop mladih do mobilnosti. Dostop do programov mobilnosti bi bilo treba poenostaviti in bolje prilagoditi različnim potrebam mladih. Zagotoviti bi bilo treba informacije in usmerjanje za širjenje ozaveščenosti o priložnostih za mobilnost.

| 2. | Države članice EU bi morale oblikovati pravni okvir za priznavanje in potrjevanje kompetenc, pridobljenih s programi mobilnosti na nacionalni in evropski ravni. Tak ovir bo zagotovil enak dostop do različnih možnosti izobraževanja ter potrdil doseženo znanje in spretnosti in prispeval k vključevanju mladih v družbo. |
| --- | --- |

2.

Države članice EU bi morale oblikovati pravni okvir za priznavanje in potrjevanje kompetenc, pridobljenih s programi mobilnosti na nacionalni in evropski ravni. Tak ovir bo zagotovil enak dostop do različnih možnosti izobraževanja ter potrdil doseženo znanje in spretnosti in prispeval k vključevanju mladih v družbo.

Vpliv mladinskega dela in mladinskih organizacij za vse

| 1. | Države članice in Evropska komisija bi morale spodbujati in podpirati več virtualnih in fizičnih prostorov, namenjenih kvalificiranemu mladinskemu delu, da bi se odzvali na potrebe in interese vseh mladih. |
| --- | --- |

1.

Države članice in Evropska komisija bi morale spodbujati in podpirati več virtualnih in fizičnih prostorov, namenjenih kvalificiranemu mladinskemu delu, da bi se odzvali na potrebe in interese vseh mladih.

| 2. | Evropska komisija in države članice bi morale tem projektom nameniti zadostna operativna sredstva, da bi lahko mladinske organizacije in organizacije za mladinsko delo izvajale trajnostno mladinsko delo, ki je dostopno, primerno in smiselno za vse mlade. |
| --- | --- |

2.

Evropska komisija in države članice bi morale tem projektom nameniti zadostna operativna sredstva, da bi lahko mladinske organizacije in organizacije za mladinsko delo izvajale trajnostno mladinsko delo, ki je dostopno, primerno in smiselno za vse mlade.

---

| 15.6.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 189/5 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 189/5

---

Resolucija Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o delovnem načrtu Evropske unije za šport

(1. julij 2017–31. december 2020)

(2017/C 189/02)

SVET EVROPSKE UNIJE IN PREDSTAVNIKI VLAD DRŽAV ČLANIC

I.   UVOD

| 1. | ŽELIJO OPOZORITI na pristojnost, dodeljeno Evropski uniji zlasti s členom 6 in členom 165 Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerima je šport področje, na katerem bi morali ukrepi na ravni EU podpirati, usklajevati in dopolnjevati ukrepe držav članic; |
| --- | --- |

1.

ŽELIJO OPOZORITI na pristojnost, dodeljeno Evropski uniji zlasti s členom 6 in členom 165 Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerima je šport področje, na katerem bi morali ukrepi na ravni EU podpirati, usklajevati in dopolnjevati ukrepe držav članic;

| 2. | ŽELIJO OPOZORITI na Resolucijo Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o delovnem načrtu Evropske unije za šport za obdobje 2011–2014 (1) in 2014–2017 (2); |
| --- | --- |

2.

ŽELIJO OPOZORITI na Resolucijo Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o delovnem načrtu Evropske unije za šport za obdobje 2011–2014 (1) in 2014–2017 (2);

| 3. | POZDRAVLJAJO Poročilo Komisije o izvajanju in ustreznosti delovnega načrta Evropske unije za šport za obdobje 2014–2017 (3); |
| --- | --- |

3.

POZDRAVLJAJO Poročilo Komisije o izvajanju in ustreznosti delovnega načrta Evropske unije za šport za obdobje 2014–2017 (3);

| 4. | MENIJO, da lahko šport prispeva h krovnim prednostnim nalogam iz agend EU na področju varnostne, ekonomske in socialne politike, zlasti pa k strategiji Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast; |
| --- | --- |

4.

MENIJO, da lahko šport prispeva h krovnim prednostnim nalogam iz agend EU na področju varnostne, ekonomske in socialne politike, zlasti pa k strategiji Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast;

| 5. | PRIZNAVAJO, da šport pozitivno prispeva k medsektorskemu sodelovanju na ravni EU, s tem pa k doseganju trajnostnosti razvoja ter k ustreznemu reševanju krovnih socialno-ekonomskih in varnostnih izzivov, s katerimi se sooča EU, vključno z migracijami, socialno izključenostjo, radikalizacijo, ki lahko vodi v nasilni ekstremizem, brezposelnostjo ter nezdravim življenjskim slogom in debelostjo; |
| --- | --- |

5.

PRIZNAVAJO, da šport pozitivno prispeva k medsektorskemu sodelovanju na ravni EU, s tem pa k doseganju trajnostnosti razvoja ter k ustreznemu reševanju krovnih socialno-ekonomskih in varnostnih izzivov, s katerimi se sooča EU, vključno z migracijami, socialno izključenostjo, radikalizacijo, ki lahko vodi v nasilni ekstremizem, brezposelnostjo ter nezdravim življenjskim slogom in debelostjo;

| 6. | PRIZNAVAJO, da je z deležniki s področja športa treba ustrezno sodelovati, med drugim prek strukturiranega dialoga (4); |
| --- | --- |

6.

PRIZNAVAJO, da je z deležniki s področja športa treba ustrezno sodelovati, med drugim prek strukturiranega dialoga (4);

| 7. | SE SEZNANJAJO z Eurobarometrovimi rezultati za šport in telesne dejavnosti, objavljenimi leta 2014, ki potrjujejo, da so med državami članicami velike razlike, tudi pri rezultatih glede prostovoljnega dela in sedečega življenjskega sloga, in s statističnimi podatki, ki jih je pripravil Eurostat ter se nanašajo na ključne ekonomske in socialne vidike športa; |
| --- | --- |

7.

SE SEZNANJAJO z Eurobarometrovimi rezultati za šport in telesne dejavnosti, objavljenimi leta 2014, ki potrjujejo, da so med državami članicami velike razlike, tudi pri rezultatih glede prostovoljnega dela in sedečega življenjskega sloga, in s statističnimi podatki, ki jih je pripravil Eurostat ter se nanašajo na ključne ekonomske in socialne vidike športa;

| 8. | PRIZNAVAJO, da je treba sodelovati s tretjimi državami, zlasti z državami kandidatkami in potencialnimi kandidatkami za članstvo v EU, s ciljem širjenja evropskih vrednot s športno diplomacijo, pa tudi s pristojnimi mednarodnimi organizacijami s športnega področja, med drugim s Svetom Evrope, Svetovno protidopinško agencijo (WADA) in Svetovno zdravstveno organizacijo (SZO); |
| --- | --- |

8.

PRIZNAVAJO, da je treba sodelovati s tretjimi državami, zlasti z državami kandidatkami in potencialnimi kandidatkami za članstvo v EU, s ciljem širjenja evropskih vrednot s športno diplomacijo, pa tudi s pristojnimi mednarodnimi organizacijami s športnega področja, med drugim s Svetom Evrope, Svetovno protidopinško agencijo (WADA) in Svetovno zdravstveno organizacijo (SZO);

| 9. | ZATO SOGLAŠAJO:






  — | da se nadalje razvije okvir evropskega sodelovanja na športnem področju, in sicer tako, da se za namene ukrepanja držav članic in Komisije izdela tretji delovni načrt EU za šport, |
| --- | --- | --- |

9.

ZATO SOGLAŠAJO:

—

da se nadalje razvije okvir evropskega sodelovanja na športnem področju, in sicer tako, da se za namene ukrepanja držav članic in Komisije izdela tretji delovni načrt EU za šport,

| — | s konkretno časovnico za ta delovni načrt, tj. od 1. julija 2017 do 31. decembra 2020, |
| --- | --- |

—

s konkretno časovnico za ta delovni načrt, tj. od 1. julija 2017 do 31. decembra 2020,

| — | da bi bilo treba dejavnosti na športnem področju na ravni EU osredotočiti na prednostne teme, ključna vprašanja, rezultate ter delovne metode in strukture, ki so naštete v tem delovnem načrtu in opredeljene v Prilogi I; |
| --- | --- |

—

da bi bilo treba dejavnosti na športnem področju na ravni EU osredotočiti na prednostne teme, ključna vprašanja, rezultate ter delovne metode in strukture, ki so naštete v tem delovnem načrtu in opredeljene v Prilogi I;

II.   NADALJNJI RAZVOJ EVROPSKE RAZSEŽNOSTI ŠPORTA Z OBLIKOVANJEM DELOVNEGA NAČRTA EU

| 10. | MENIJO, da bi vodilo temu delovnemu načrtu EU za šport morali biti naslednji usmeritveni cilji:






  — | z medsektorskim sodelovanjem poskrbeti za ozaveščenost na področjih drugih politik EU o potencialu športa, da prispeva k izpolnjevanju političnih izzivov, s katerimi se sooča EU, |
| --- | --- | --- |

10.

MENIJO, da bi vodilo temu delovnemu načrtu EU za šport morali biti naslednji usmeritveni cilji:

—

z medsektorskim sodelovanjem poskrbeti za ozaveščenost na področjih drugih politik EU o potencialu športa, da prispeva k izpolnjevanju političnih izzivov, s katerimi se sooča EU,

| — | še bolj utrditi z dejstvi podprto utemeljenost športa, |
| --- | --- |

—

še bolj utrditi z dejstvi podprto utemeljenost športa,

| — | spodbujati sodelovalen in usklajen pristop med državami članicami in Komisijo, po potrebi pa tudi s športnim gibanjem in drugimi ustreznimi deležniki, ki bo dolgoročno ustvarjal dodano vrednost na športnem področju na ravni EU, |
| --- | --- |

—

spodbujati sodelovalen in usklajen pristop med državami članicami in Komisijo, po potrebi pa tudi s športnim gibanjem in drugimi ustreznimi deležniki, ki bo dolgoročno ustvarjal dodano vrednost na športnem področju na ravni EU,

| — | reševati nadnacionalne izzive s pristopom, usklajenim na ravni EU, |
| --- | --- |

—

reševati nadnacionalne izzive s pristopom, usklajenim na ravni EU,

| — | upoštevati posebno naravo športa, |
| --- | --- |

—

upoštevati posebno naravo športa,

| — | prispevati h krovnim prednostnim nalogam v okviru gospodarske in socialne agende EU, pa tudi na področju trajnostnega razvoja, ter tako dodatno spodbuditi ustvarjanje delovnih mest, rast in naložbe, pa tudi k pripravam za obdobje po letu 2020 (5), |
| --- | --- |

—

prispevati h krovnim prednostnim nalogam v okviru gospodarske in socialne agende EU, pa tudi na področju trajnostnega razvoja, ter tako dodatno spodbuditi ustvarjanje delovnih mest, rast in naložbe, pa tudi k pripravam za obdobje po letu 2020 (5),

| — | spodbujati enakost spolov, |
| --- | --- |

—

spodbujati enakost spolov,

| — | upoštevati razmerje med izobraževanjem in športom, vključno z dvojnimi poklicnimi potmi, |
| --- | --- |

—

upoštevati razmerje med izobraževanjem in športom, vključno z dvojnimi poklicnimi potmi,

| — | nadgraditi dosežke prvih dveh delovnih načrtov EU za šport, |
| --- | --- |

—

nadgraditi dosežke prvih dveh delovnih načrtov EU za šport,

| — | dopolniti in okrepiti učinek dejavnosti, začetih na športnem področju v okviru programa Erasmus+, |
| --- | --- |

—

dopolniti in okrepiti učinek dejavnosti, začetih na športnem področju v okviru programa Erasmus+,

| — | prispevati k razvoju množičnega športa v EU; |
| --- | --- |

—

prispevati k razvoju množičnega športa v EU;

| 11. | POUDARJAJO, da bi moral ta delovni načrt EU predstavljati prožen okvir in orodje, ki ga bo mogoče dovolj hitro prilagajati premikom na športnem področju in v njem upoštevati prednostne naloge prihodnjih predsedstev; |
| --- | --- |

11.

POUDARJAJO, da bi moral ta delovni načrt EU predstavljati prožen okvir in orodje, ki ga bo mogoče dovolj hitro prilagajati premikom na športnem področju in v njem upoštevati prednostne naloge prihodnjih predsedstev;

| 12. | SOGLAŠAJO, da bi morale države članice in Komisija v obdobju, na katerega se nanaša ta delovni načrt, prednostno obravnavati naslednje teme in ključna vprašanja, ki bi jih vsako predsedstvo lahko dopolnilo ob upoštevanju morebitnih novih premikov:






  1. | integriteta športa, zlasti spodbujanje dobrega upravljanja, vključno z varstvom mladoletnikov, posebnost športa, boj proti korupciji in vnaprejšnjemu dogovarjanju o rezultatih ter boj proti dopingu; |
| --- | --- | --- |

12.

SOGLAŠAJO, da bi morale države članice in Komisija v obdobju, na katerega se nanaša ta delovni načrt, prednostno obravnavati naslednje teme in ključna vprašanja, ki bi jih vsako predsedstvo lahko dopolnilo ob upoštevanju morebitnih novih premikov:

1.

integriteta športa, zlasti spodbujanje dobrega upravljanja, vključno z varstvom mladoletnikov, posebnost športa, boj proti korupciji in vnaprejšnjemu dogovarjanju o rezultatih ter boj proti dopingu;

| 2. | gospodarska razsežnost športa, zlasti inovacije v športu, ter šport in enotni digitalni trg; |
| --- | --- |

2.

gospodarska razsežnost športa, zlasti inovacije v športu, ter šport in enotni digitalni trg;

| 3. | šport in družba, zlasti socialno vključevanje, vloga trenerjev, izobraževanje v športu in prek njega, šport in zdravje, šport in okolje ter šport in mediji, pa tudi športna diplomacija. |
| --- | --- |

3.

šport in družba, zlasti socialno vključevanje, vloga trenerjev, izobraževanje v športu in prek njega, šport in zdravje, šport in okolje ter šport in mediji, pa tudi športna diplomacija.

Podrobnosti v zvezi z udejanjanjem navedenih ključnih vprašanj so opredeljene v Prilogi I;

| 13. | SOGLAŠAJO, da:






  — | lahko Svet in predstavniki vlad držav članic, ki se sestanejo v okviru Sveta, delovni načrt EU pregledajo glede na dosežene rezultate in premike pri politiki na ravni EU, |
| --- | --- | --- |

13.

SOGLAŠAJO, da:

—

lahko Svet in predstavniki vlad držav članic, ki se sestanejo v okviru Sveta, delovni načrt EU pregledajo glede na dosežene rezultate in premike pri politiki na ravni EU,

| — | se vmesni razmisleki o delovnem načrtu EU organizirajo v prvi polovici leta 2019; |
| --- | --- |

—

se vmesni razmisleki o delovnem načrtu EU organizirajo v prvi polovici leta 2019;

III.   DELOVNE METODE IN STRUKTURE

| 14. | PRIZNAVAJO, da morajo države članice med seboj in s Komisijo še naprej tesno sodelovati pri izvajanju delovnega načrta. Priznavajo tudi, da bi s tem sodelovanjem morali biti tesno povezani tudi športno gibanje ter ustrezne pristojne organizacije na nacionalni, evropski in mednarodni ravni, kot so Svet Evrope, WADA in SZO; |
| --- | --- |

14.

PRIZNAVAJO, da morajo države članice med seboj in s Komisijo še naprej tesno sodelovati pri izvajanju delovnega načrta. Priznavajo tudi, da bi s tem sodelovanjem morali biti tesno povezani tudi športno gibanje ter ustrezne pristojne organizacije na nacionalni, evropski in mednarodni ravni, kot so Svet Evrope, WADA in SZO;

| 15. | MENIJO, da:
  bi bilo treba vzpostaviti ustrezne delovne strukture in metode za nadgradnjo dosežkov iz prvih dveh delovnih načrtov EU ter za razvoj novih rezultatov v skladu s prednostnimi temami in ključnimi vprašanji iz točke 12 zgoraj.
  Komisija bi morala po potrebi organizirati srečanja strokovnih skupin in tematska srečanja v zvezi s področji politik, ki so bila med drugim obsežno obravnavana v okviru prejšnjih in sedanjega delovnega načrta za šport.
  Na pobudo ene ali več držav članic se lahko organizirajo srečanja o vprašanjih v skupnem interesu (skupine zainteresiranih držav članic), na katerih bi se med drugim obravnavale dejavnosti v zvezi z medsebojnim učenjem med sodelujočimi državami članicami.
  Med drugimi možnimi strukturami in delovnimi metodami so lahko konference in seminarji predsedstev, neformalna srečanja ministrov in direktorjev za šport ter študije, konference in seminarji Komisije.
  Ključna načela, ki se nanašajo na posamezne delovne metode, so opredeljena v Prilogi II.
  Svet bo v drugi polovici leta 2020 ocenil izvajanje tega delovnega načrta EU na podlagi poročila, ki ga bo pripravila Komisija v prvi polovici leta 2020; |
| --- | --- |

15.

MENIJO, da:

bi bilo treba vzpostaviti ustrezne delovne strukture in metode za nadgradnjo dosežkov iz prvih dveh delovnih načrtov EU ter za razvoj novih rezultatov v skladu s prednostnimi temami in ključnimi vprašanji iz točke 12 zgoraj.

Komisija bi morala po potrebi organizirati srečanja strokovnih skupin in tematska srečanja v zvezi s področji politik, ki so bila med drugim obsežno obravnavana v okviru prejšnjih in sedanjega delovnega načrta za šport.

Na pobudo ene ali več držav članic se lahko organizirajo srečanja o vprašanjih v skupnem interesu (skupine zainteresiranih držav članic), na katerih bi se med drugim obravnavale dejavnosti v zvezi z medsebojnim učenjem med sodelujočimi državami članicami.

Med drugimi možnimi strukturami in delovnimi metodami so lahko konference in seminarji predsedstev, neformalna srečanja ministrov in direktorjev za šport ter študije, konference in seminarji Komisije.

Ključna načela, ki se nanašajo na posamezne delovne metode, so opredeljena v Prilogi II.

Svet bo v drugi polovici leta 2020 ocenil izvajanje tega delovnega načrta EU na podlagi poročila, ki ga bo pripravila Komisija v prvi polovici leta 2020;

IV.   NADALJNJI KORAKI

| 16. | POZIVAJO DRŽAVE ČLANICE, NAJ:






  — | si skupaj s Komisijo prizadevajo za izpolnitev tega delovnega načrta EU na učinkovit način ter z uporabo delovnih struktur in metod, opredeljenih v tej resoluciji, |
| --- | --- | --- |

16.

POZIVAJO DRŽAVE ČLANICE, NAJ:

—

si skupaj s Komisijo prizadevajo za izpolnitev tega delovnega načrta EU na učinkovit način ter z uporabo delovnih struktur in metod, opredeljenih v tej resoluciji,

| — | pri oblikovanju politike na nacionalni ravni sicer ravnajo v skladu z načelom subsidiarnosti in avtonomnostjo upravljalnih struktur na športnem področju, pri tem pa ustrezno upoštevajo tudi ta delovni načrt EU, |
| --- | --- |

—

pri oblikovanju politike na nacionalni ravni sicer ravnajo v skladu z načelom subsidiarnosti in avtonomnostjo upravljalnih struktur na športnem področju, pri tem pa ustrezno upoštevajo tudi ta delovni načrt EU,

| — | deležnike na športnem področju redno obveščajo in se po potrebi z njimi posvetujejo o napredku pri izvajanju delovnega načrta EU, da se zagotovi relevantnost in prepoznavnost dejavnosti, |
| --- | --- |

—

deležnike na športnem področju redno obveščajo in se po potrebi z njimi posvetujejo o napredku pri izvajanju delovnega načrta EU, da se zagotovi relevantnost in prepoznavnost dejavnosti,

| — | po potrebi v državah članicah na primerni ravni razširjajo rezultate, dosežene v okviru tega in prejšnjih delovnih načrtov EU za šport, |
| --- | --- |

—

po potrebi v državah članicah na primerni ravni razširjajo rezultate, dosežene v okviru tega in prejšnjih delovnih načrtov EU za šport,

| — | organizirajo srečanja o vprašanjih v skupnem interesu (skupine zainteresiranih držav članic), |
| --- | --- |

—

organizirajo srečanja o vprašanjih v skupnem interesu (skupine zainteresiranih držav članic),

| — | v sodelovanju s Komisijo inicirajo in vodijo dejavnosti v zvezi z medsebojnim učenjem; |
| --- | --- |

—

v sodelovanju s Komisijo inicirajo in vodijo dejavnosti v zvezi z medsebojnim učenjem;

| 17. | POZIVAJO PREDSEDSTVA SVETA, NAJ:






  — | pri oblikovanju svojega programa, tudi v okviru trojke predsedstev, upoštevajo prednostne teme iz delovnega načrta EU in gradijo na že doseženih rezultatih, |
| --- | --- | --- |

17.

POZIVAJO PREDSEDSTVA SVETA, NAJ:

—

pri oblikovanju svojega programa, tudi v okviru trojke predsedstev, upoštevajo prednostne teme iz delovnega načrta EU in gradijo na že doseženih rezultatih,

| — | države članice obveščajo o potekajočem ali načrtovanem delu v drugih sestavah Sveta, ki vplivajo na šport, |
| --- | --- |

—

države članice obveščajo o potekajočem ali načrtovanem delu v drugih sestavah Sveta, ki vplivajo na šport,

| — | ob koncu obdobja, na katerega se nanaša ta resolucija, na podlagi poročila Komisije predlagajo osnutek novega delovnega načrta EU za naslednje obdobje, če je to ustrezno, |
| --- | --- |

—

ob koncu obdobja, na katerega se nanaša ta resolucija, na podlagi poročila Komisije predlagajo osnutek novega delovnega načrta EU za naslednje obdobje, če je to ustrezno,

| — | razmislijo o evalvaciji strukturiranega dialoga s športnim gibanjem (6); |
| --- | --- |

—

razmislijo o evalvaciji strukturiranega dialoga s športnim gibanjem (6);

| 18. | POZIVAJO KOMISIJO, NAJ:






  — | sodeluje z državami članicami za izvajanje tega delovnega načrta, zlasti v zvezi z rezultati, orisanimi v Prilogi I, |
| --- | --- | --- |

18.

POZIVAJO KOMISIJO, NAJ:

—

sodeluje z državami članicami za izvajanje tega delovnega načrta, zlasti v zvezi z rezultati, orisanimi v Prilogi I,

| — | seznanja države članice s potekajočimi oziroma načrtovanimi pobudami na drugih področjih politik EU, ki vplivajo na šport, ter z ustreznimi premiki v okviru Komisije, |
| --- | --- |

—

seznanja države članice s potekajočimi oziroma načrtovanimi pobudami na drugih področjih politik EU, ki vplivajo na šport, ter z ustreznimi premiki v okviru Komisije,

| — | Delovno skupino za šport obvešča o mandatih strokovnih skupin, |
| --- | --- |

—

Delovno skupino za šport obvešča o mandatih strokovnih skupin,

| — | podpira države članice in druge relevantne akterje pri njihovih dejavnostih v zvezi s temami in ključnimi vprašanji, opredeljenimi v pričujoči resoluciji, zlasti tako, da:






  — | preučuje možnosti za soustvarjanje pogojev za udeležbo držav članic in strokovnjakov ter za vključevanje predstavnikov športnega gibanja in, če je ustrezno, tudi drugih deležnikov v strokovne skupine iz Priloge I, da se zagotovita visoka in koherentna raven reprezentativnosti in strokovnega znanja, |
| --- | --- | --- |

—

podpira države članice in druge relevantne akterje pri njihovih dejavnostih v zvezi s temami in ključnimi vprašanji, opredeljenimi v pričujoči resoluciji, zlasti tako, da:

—

preučuje možnosti za soustvarjanje pogojev za udeležbo držav članic in strokovnjakov ter za vključevanje predstavnikov športnega gibanja in, če je ustrezno, tudi drugih deležnikov v strokovne skupine iz Priloge I, da se zagotovita visoka in koherentna raven reprezentativnosti in strokovnega znanja,

| — | oblikuje strokovne skupine na naslednjih področjih:






  — | integriteta ter |
| --- | --- | --- |

—

oblikuje strokovne skupine na naslednjih področjih:

—

integriteta ter

| — | razvoj veščin in človeških virov v športu, |
| --- | --- |

—

razvoj veščin in človeških virov v športu,

| — | vzpostavi druge oblike podpore v spodbudo izmenjavanju dobrih praks in medsebojnega učenja ter nabiranju znanja (npr. študije), |
| --- | --- |

—

vzpostavi druge oblike podpore v spodbudo izmenjavanju dobrih praks in medsebojnega učenja ter nabiranju znanja (npr. študije),

| — | zagotavlja potrebni strokovni prispevek o vprašanjih v zvezi s protidopingom, zlasti o združljivosti morebitnih prihodnjih revizij protidopinškega kodeksa Svetovne protidopinške agencije s pravom EU, |
| --- | --- |

—

zagotavlja potrebni strokovni prispevek o vprašanjih v zvezi s protidopingom, zlasti o združljivosti morebitnih prihodnjih revizij protidopinškega kodeksa Svetovne protidopinške agencije s pravom EU,

| — | zagotavlja logistično in tehnično podporo pri zbiranju in razširjanju pomembnih dokumentov in informacij o športni politiki EU, |
| --- | --- |

—

zagotavlja logistično in tehnično podporo pri zbiranju in razširjanju pomembnih dokumentov in informacij o športni politiki EU,

| — | organizira posebna tematska srečanja v zvezi s področji politik, ki so bila obsežno obravnavana v okviru prejšnjih in sedanjega delovnega načrta za šport. Takšna srečanja so namenjena razpravljanju o za politiko relevantnih rezultatih projektov, ki jih financira EU in so v korist športu, kot tudi spodbujanju izmenjave dobrih praks in spoznanj o posebnih temah, pregledu doseženega napredka in ugotavljanju, kje so potrebni nadaljnji ukrepi, zlasti na področjih iz Priloge I. Tovrstna srečanja bi bilo treba organizirati najmanj enkrat letno, |
| --- | --- |

—

organizira posebna tematska srečanja v zvezi s področji politik, ki so bila obsežno obravnavana v okviru prejšnjih in sedanjega delovnega načrta za šport. Takšna srečanja so namenjena razpravljanju o za politiko relevantnih rezultatih projektov, ki jih financira EU in so v korist športu, kot tudi spodbujanju izmenjave dobrih praks in spoznanj o posebnih temah, pregledu doseženega napredka in ugotavljanju, kje so potrebni nadaljnji ukrepi, zlasti na področjih iz Priloge I. Tovrstna srečanja bi bilo treba organizirati najmanj enkrat letno,

| — | zagotovi nadaljevanje dela prejšnjih skupin na visoki ravni – za množični šport in za šport in diplomacijo –, ki jih je ustanovila Komisija, |
| --- | --- |

—

zagotovi nadaljevanje dela prejšnjih skupin na visoki ravni – za množični šport in za šport in diplomacijo –, ki jih je ustanovila Komisija,

| — | zagotovi nadaljnje ukrepanje na podlagi priporočil, ki jih je pripravila prejšnja strokovna skupina za dobro upravljanje, in nadaljnjo obravnavo aktualnih vprašanj, povezanih z bojem proti vnaprejšnjemu dogovarjanju o rezultatih, |
| --- | --- |

—

zagotovi nadaljnje ukrepanje na podlagi priporočil, ki jih je pripravila prejšnja strokovna skupina za dobro upravljanje, in nadaljnjo obravnavo aktualnih vprašanj, povezanih z bojem proti vnaprejšnjemu dogovarjanju o rezultatih,

| — | spodbuja priznavanje veščin in kompetenc v športu, |
| --- | --- |

—

spodbuja priznavanje veščin in kompetenc v športu,

| — | soustvarja pogoje za strukturiran dialog o športu, vključno z organizacijo letnega športnega foruma EU, na katerem se srečujejo vsi ključni deležniki z različnih ravni športa, |
| --- | --- |

—

soustvarja pogoje za strukturiran dialog o športu, vključno z organizacijo letnega športnega foruma EU, na katerem se srečujejo vsi ključni deležniki z različnih ravni športa,

| — | pripravi vsakoletni evropski teden športa in ga vse leto promovira kot orodje za spodbujanje udejstvovanja v športu in telesnih dejavnostih v skladu s prednostnimi nalogami iz tega delovnega načrta, |
| --- | --- |

—

pripravi vsakoletni evropski teden športa in ga vse leto promovira kot orodje za spodbujanje udejstvovanja v športu in telesnih dejavnostih v skladu s prednostnimi nalogami iz tega delovnega načrta,

| — | podpira prednostne teme in pripadajoča ključna vprašanja, opredeljene v tem delovnem načrtu, pri čemer se opira na program Erasmus+ in druge ustrezne programe EU, pa tudi na evropska strukturna in investicijski sklad, |
| --- | --- |

—

podpira prednostne teme in pripadajoča ključna vprašanja, opredeljene v tem delovnem načrtu, pri čemer se opira na program Erasmus+ in druge ustrezne programe EU, pa tudi na evropska strukturna in investicijski sklad,

| — | v prvi polovici leta 2020 na podlagi prostovoljnih prispevkov držav članic sprejme poročilo o izvajanju in ustreznosti delovnega načrta. To poročilo bo osnova za pripravo morebitnega naslednjega delovnega načrta EU v drugi polovici leta 2020, |
| --- | --- |

—

v prvi polovici leta 2020 na podlagi prostovoljnih prispevkov držav članic sprejme poročilo o izvajanju in ustreznosti delovnega načrta. To poročilo bo osnova za pripravo morebitnega naslednjega delovnega načrta EU v drugi polovici leta 2020,

| — | če je ustrezno, rezultate, dosežene v okviru delovnih struktur iz tega in prejšnjih delovnih načrtov EU za šport, ponudi javnosti. |
| --- | --- |

—

če je ustrezno, rezultate, dosežene v okviru delovnih struktur iz tega in prejšnjih delovnih načrtov EU za šport, ponudi javnosti.

---

(1)  UL C 162, 1.6.2011, str. 1.

(2)  UL C 183, 14.6.2014, str. 12.

(3)  Dok. 5516/17 + ADD 1.

(4)  Resolucija Sveta z dne 18. novembra 2010, v kateri se je Svet dogovoril, da bo, načeloma ob robu zasedanj Sveta, redno skliceval neformalne sestanke vodilnih predstavnikov javnih organov EU in športnega gibanja, da bi izmenjali mnenja o vprašanjih s področja športa v EU (UL C 322, 27.11.2010, str. 1).

(5)  Deset političnih prednostnih nalog Junckerjeve Komisije (https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/juncker-political-guidelines-speech_sl.pdf).

(6)  Vključno z resolucijo Sveta z dne 18. novembra 2010 o strukturiranem dialogu.

---

PRILOGA I

Ključna vprašanja (točka 12), zahtevani rezultati in pripadajoče delovne strukture

| Ključno vprašanje | Delovna metoda/naloge | Rezultat in ciljni datum | Vodja(e) |
| --- | --- | --- | --- |
| Prednostna naloga 1: Integriteta športa |
| Protidoping | Svet in njegova pripravljalna telesa

  Strokovni prispevek o vprašanjih v zvezi s protidopingom, ki bo pripravljen na srečanjih strokovnjakov in o katerem bodo razpravljali v Delovni skupini za šport, zlasti o združljivosti morebitnih prihodnjih revizij protidopinškega kodeksa Svetovne protidopinške agencije s pravom EU. | 2017–2019







  — | prispevek EU |

Ključno vprašanje

Delovna metoda/naloge

Rezultat in ciljni datum

Vodja(e)

Prednostna naloga 1: Integriteta športa

Protidoping

Svet in njegova pripravljalna telesa

Strokovni prispevek o vprašanjih v zvezi s protidopingom, ki bo pripravljen na srečanjih strokovnjakov in o katerem bodo razpravljali v Delovni skupini za šport, zlasti o združljivosti morebitnih prihodnjih revizij protidopinškega kodeksa Svetovne protidopinške agencije s pravom EU.

2017–2019

—

prispevek EU

Komisija in predsedstvo

Priprava stališča EU in njenih držav članic za srečanja CAHAMA in WADA ob morebitni podpori v obliki srečanj strokovnjakov.

2017–2020

| — | stališče EU |
| --- | --- |

—

stališče EU

Komisija in predsedstvo

Seminar

Načini preprečevanja dopinga med mladimi v poklicnem in množičnem športu.

Druga polovica leta 2017

| — | poročilo |
| --- | --- |

—

poročilo

| — | izmenjava najboljših praks |
| --- | --- |

—

izmenjava najboljših praks

predsedstvo

Dobro upravljanje

Strokovna skupina

Integriteta

Uporaba mednarodnih priznanih standardov in pobud v zvezi z dobrim upravljanjem in bojem proti korupciji, zlasti tistih, ki ne prihajajo s področja športa, a se na njem uporabljajo.

Vnaprejšnje dogovarjanje o rezultatih

2018–2020

| — | izmenjava najboljših praks |
| --- | --- |

—

izmenjava najboljših praks

| — | poročilo |
| --- | --- |

—

poročilo

Komisija

Svet in njegova pripravljalna telesa

Priporočila za možne prihodnje ukrepe proti korupciji v športu na ravni EU.

Druga polovica leta 2019

| — | (morda) sklepi Sveta |
| --- | --- |

—

(morda) sklepi Sveta

predsedstvo

Varstvo mladoletnikov

Študija

Razširjenost zlorabljanja otrok v športu.

Prva polovica leta 2019

| — | poročilo |
| --- | --- |

—

poročilo

Komisija

Seminar

Nadaljnje ukrepanje na podlagi priporočil o zaščiti mladih športnikov in varstvu otrokovih pravic v športu (1).

Druga polovica leta 2019

| — | izmenjava dobre prakse |
| --- | --- |

—

izmenjava dobre prakse

| — | poročilo |
| --- | --- |

—

poročilo

predsedstvo

Svet in njegova pripravljalna telesa

Zaščita telesne in duševne integritete mladoletnikov v množičnem in elitnem športu.

Druga polovica leta 2019

| — | (morda) sklepi Sveta |
| --- | --- |

—

(morda) sklepi Sveta

predsedstvo

Posebnost športa

Skupine zainteresiranih držav članic

Pravo EU v zvezi s športom in športnimi organizacijami.

Prva polovica leta 2019

| — | (morda) priporočila/trenutno stanje |
| --- | --- |

—

(morda) priporočila/trenutno stanje

SE, FR, ES, NL

Seminar

Posebnost športa v EU

Druga polovica leta 2019

| — | izmenjava mnenj |
| --- | --- |

—

izmenjava mnenj

| — | poročilo |
| --- | --- |

—

poročilo

Komisija

Prednostna naloga 2: Gospodarska razsežnost športa

Inovacije v športu

Tematsko srečanje

Gospodarske koristi športa prek športnih satelitskih računov. Praktična uporaba športnih satelitskih računov za oblikovalce športne politike.

Prva polovica leta 2018

| — | izmenjava najboljših praks |
| --- | --- |

—

izmenjava najboljših praks

Komisija

Svet in njegova pripravljalna telesa

Ozaveščanje o gospodarski razsežnosti športa, zlasti v zvezi s strategijo Evropa 2020, s poudarkom na gospodarskih koristih športa in inovacij.

Druga polovica leta 2018

| — | (morda) sklepi Sveta |
| --- | --- |

—

(morda) sklepi Sveta

predsedstvo

Konferenca

Ozaveščanje o gospodarski razsežnosti športa, zlasti v zvezi s strategijo Evropa 2020, s poudarkom na gospodarskih koristih športa in inovacij.

Druga polovica leta 2018

| — | izmenjava najboljših praks |
| --- | --- |

—

izmenjava najboljših praks

| — | poročilo |
| --- | --- |

—

poročilo

predsedstvo

Šport in enotni digitalni trg

Seminar

Koristi in izzivi enotnega digitalnega trga za boljše financiranje in komercializacijo športa.

Prva polovica leta 2019

| — | poročilo |
| --- | --- |

—

poročilo

predsedstvo

Prednostna naloga 3: Šport in družba

Šport in mediji

Konferenca

Vloga in vpliv medijev v športu.

Prva polovica leta 2020

| — | poročilo in izmenjava najboljših praks |
| --- | --- |

—

poročilo in izmenjava najboljših praks

predsedstvo

Svet in njegova pripravljalna telesa

Vloga in vpliv medijev v športu.

| — | (morda) sklepi Sveta |
| --- | --- |

—

(morda) sklepi Sveta

predsedstvo

Vloga trenerjev

Svet in njegova pripravljalna telesa

Vloga trenerjev v družbi.

Druga polovica leta 2017

| — | (morda) sklepi Sveta |
| --- | --- |

—

(morda) sklepi Sveta

predsedstvo

Konferenca

Vloga, status in odgovornost trenerjev v družbi.

Druga polovica leta 2017

| — | poročilo |
| --- | --- |

—

poročilo

| — | izmenjava najboljših praks |
| --- | --- |

—

izmenjava najboljših praks

predsedstvo

Izobraževanje v športu in prek njega

Konferenca

Telesna dejavnost, šport in dvojna poklicna pot športnikov s poudarkom na univerzi in izobraževanju.

Druga polovica leta 2017

| — | poročilo |
| --- | --- |

—

poročilo

| — | izmenjava najboljših praks |
| --- | --- |

—

izmenjava najboljših praks

predsedstvo

Strokovna skupina

Razvoj veščin in človeških virov v športu.

2018–2020

| — | smernice |
| --- | --- |

—

smernice

Komisija

Seminar

Športne kvalifikacije in kompetence trenerjev.

Prva polovica leta 2020

| — | poročilo |
| --- | --- |

—

poročilo

predsedstvo

Socialno vključevanje

Svet in njegova pripravljalna telesa

Širjenje evropskih vrednot prek športa.

Prva polovica leta 2018

| — | (morda) sklepi Sveta |
| --- | --- |

—

(morda) sklepi Sveta

predsedstvo

Konferenca

Množični šport kot orodje za integracijo ter most med tradicijo in inovacijami.

Prva polovica leta 2018

| — | poročilo |
| --- | --- |

—

poročilo

predsedstvo

Študija

Dostop invalidov do športa.

Druga polovica leta 2018

| — | poročilo |
| --- | --- |

—

poročilo

Komisija

Svet in njegova pripravljalna telesa

Dostop invalidov do športa.

Prva polovica leta 2019

| — | (morda) sklepi Sveta |
| --- | --- |

—

(morda) sklepi Sveta

predsedstvo

Konferenca

Prednosti organiziranega športnega udejstvovanja za ljudi z manj priložnostmi.

Prva polovica leta 2019

| — | priročnik z zbranimi najboljšimi praksami/primeri |
| --- | --- |

—

priročnik z zbranimi najboljšimi praksami/primeri

predsedstvo

Tematska srečanja

Širjenje telesnih dejavnosti, ki krepijo zdravje.

Druga polovica leta 2017

| — | izmenjava najboljših praks |
| --- | --- |

—

izmenjava najboljših praks

Komisija

Šport in zdravje

Seminar

Šport in telesna dejavnost na delovnem mestu.

Druga polovica leta 2018

| — | poročilo |
| --- | --- |

—

poročilo

predsedstvo

Šport in okolje

Skupina zainteresiranih držav članic

Razvoj mest, šport v naravi, okoljska trajnost v kontekstu večjih športnih dogodkov, okoljsko primerni in energetsko učinkoviti športni objekti.

2019–2020

| — | izmenjava znanja in najboljše prakse |
| --- | --- |

—

izmenjava znanja in najboljše prakse

| — | poročilo |
| --- | --- |

—

poročilo

FR, DE, PT

Športna diplomacija

Študija

Šport kot podpora zunanjim odnosom EU.

Druga polovica leta 2017

| — | priporočila na podlagi študij primerov in dobrih praks |
| --- | --- |

—

priporočila na podlagi študij primerov in dobrih praks

Komisija

Seminar

Nadaljnje ukrepanje na podlagi dela skupine Komisije na visoki ravni, sklepov Sveta iz novembra 2016 in seminarja o športni diplomaciji.

Druga polovica leta 2017

| — | strategija za pot naprej |
| --- | --- |

—

strategija za pot naprej

Komisija

---

(1)  Strokovna skupina za dobro upravljanje; „Izzivi: nasilje, pred katerim je v športu treba zaščititi mladoletnike“ – priporočila za zaščito mladih športnikov in varstvo otrokovih pravic v športu, junij 2016, str. 12.

---

PRILOGA II

Načela pri delovnih metodah, strukturah in poročanju

| — | Udeležba držav članic pri delu strokovnih skupin in skupin zainteresiranih držav članic ter na tematskih srečanjih je prostovoljna in odprta za vse države članice. |
| --- | --- |

—

Udeležba držav članic pri delu strokovnih skupin in skupin zainteresiranih držav članic ter na tematskih srečanjih je prostovoljna in odprta za vse države članice.

| — | Komisija zagotovi najprimernejšo in najučinkovitejšo udeleženost strokovnjakov z različnih področij, vključno z javno upravo in deležniki s športnega področja. |
| --- | --- |

—

Komisija zagotovi najprimernejšo in najučinkovitejšo udeleženost strokovnjakov z različnih področij, vključno z javno upravo in deležniki s športnega področja.

| — | Podrobna pravila o članstvu in delovnih postopkih strokovnih skupin Komisije ureja sklep Komisije z dne 30. maja 2016 (1). |
| --- | --- |

—

Podrobna pravila o članstvu in delovnih postopkih strokovnih skupin Komisije ureja sklep Komisije z dne 30. maja 2016 (1).

| — | Skupine zainteresiranih držav članic lahko glede na posebne potrebe in želene rezultate opredelijo lastne delovne metode in strukture. Če je ustrezno, se v delo teh skupin vključi tudi Komisija. |
| --- | --- |

—

Skupine zainteresiranih držav članic lahko glede na posebne potrebe in želene rezultate opredelijo lastne delovne metode in strukture. Če je ustrezno, se v delo teh skupin vključi tudi Komisija.

| — | Komisija bo Delovni skupini za šport poročala o napredovanju dela v posameznih strokovnih skupinah in na tematskih srečanjih ter jo seznanjala z njihovimi rezultati. Skupine zainteresiranih držav članic imenujejo predstavnika, ki ima prav to nalogo. |
| --- | --- |

—

Komisija bo Delovni skupini za šport poročala o napredovanju dela v posameznih strokovnih skupinah in na tematskih srečanjih ter jo seznanjala z njihovimi rezultati. Skupine zainteresiranih držav članic imenujejo predstavnika, ki ima prav to nalogo.

| — | Delovna skupina za šport po potrebi zagotavlja dodatne usmeritve, da se zagotovi doseganje želenih rezultatov in časovnice. |
| --- | --- |

—

Delovna skupina za šport po potrebi zagotavlja dodatne usmeritve, da se zagotovi doseganje želenih rezultatov in časovnice.

| — | Dnevni redi in poročila s srečanj vseh skupin so na voljo vsem državam članicam, ne glede na to, v kolikšni meri sodelujejo na danem področju. Rezultati dela skupin se objavijo in razširjajo na ravni EU in na nacionalni ravni. |
| --- | --- |

—

Dnevni redi in poročila s srečanj vseh skupin so na voljo vsem državam članicam, ne glede na to, v kolikšni meri sodelujejo na danem področju. Rezultati dela skupin se objavijo in razširjajo na ravni EU in na nacionalni ravni.

| — | Rezultate različnih delovnih metod bo Komisija vključila v poročilo o izvajanju delovnega načrta. |
| --- | --- |

—

Rezultate različnih delovnih metod bo Komisija vključila v poročilo o izvajanju delovnega načrta.

---

(1)  Sklep Komisije C(2016) 3301 final z dne 30. maja 2016 o oblikovanju horizontalnih pravil za ustanovitev in delovanje strokovnih skupin Komisije.

---

PRIPOROČILA

Svet

| 15.6.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 189/15 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 189/15

---

PRIPOROČILO SVETA

z dne 22. maja 2017

o evropskem ogrodju kvalifikacij za vseživljenjsko učenje in razveljavitvi Priporočila Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2008 o uvedbi evropskega ogrodja kvalifikacij za vseživljenjsko učenje

(2017/C 189/03)

SVET EVROPSKE UNIJE —

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti členov 165 in 166 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Kvalifikacije se uporabljajo za različne namene. Delodajalce seznanijo s tem, kaj njihovi imetniki načeloma znajo in so sposobni opraviti („učni izidi“). Kvalifikacije bi lahko bile pogoj za dostopanje do nekaterih reguliranih poklicev. Organom in izvajalcem izobraževanja in usposabljanja pomagajo pri določitvi ravni in vsebine izobrazbe, ki jo je posameznik pridobil. Pomembne so tudi za posameznika kot izraz osebnih dosežkov. Zato imajo kvalifikacije pomembno vlogo pri izboljšanju zaposljivosti, olajšanju mobilnosti in dostopa do nadaljnjega izobraževanja. |
| --- | --- |

(1)

Kvalifikacije se uporabljajo za različne namene. Delodajalce seznanijo s tem, kaj njihovi imetniki načeloma znajo in so sposobni opraviti („učni izidi“). Kvalifikacije bi lahko bile pogoj za dostopanje do nekaterih reguliranih poklicev. Organom in izvajalcem izobraževanja in usposabljanja pomagajo pri določitvi ravni in vsebine izobrazbe, ki jo je posameznik pridobil. Pomembne so tudi za posameznika kot izraz osebnih dosežkov. Zato imajo kvalifikacije pomembno vlogo pri izboljšanju zaposljivosti, olajšanju mobilnosti in dostopa do nadaljnjega izobraževanja.

| (2) | Kvalifikacije so formalni rezultati postopka ocenjevanja in priznavanja, ki ga izvede pristojni organ, in so običajno v obliki dokumentov, kot so potrdila ali spričevala. Izkazujejo, da je posameznik dosegel učne izide glede na dane standarde. Ti učni izidi se lahko pridobijo po različnih poteh s formalnim, neformalnim ali priložnostnim učenjem v nacionalnem ali mednarodnem okolju. Informacije o učnih izidih morajo biti zlahka dostopne in pregledne. |
| --- | --- |

(2)

Kvalifikacije so formalni rezultati postopka ocenjevanja in priznavanja, ki ga izvede pristojni organ, in so običajno v obliki dokumentov, kot so potrdila ali spričevala. Izkazujejo, da je posameznik dosegel učne izide glede na dane standarde. Ti učni izidi se lahko pridobijo po različnih poteh s formalnim, neformalnim ali priložnostnim učenjem v nacionalnem ali mednarodnem okolju. Informacije o učnih izidih morajo biti zlahka dostopne in pregledne.

| (3) | S Priporočilom Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2008 o uvedbi evropskega ogrodja kvalifikacij za vseživljenjsko učenje (1) je bilo ustvarjeno skupno referenčno ogrodje osmih ravni kvalifikacij, izraženih kot učni izidi z rastočimi ravnmi usposobljenosti. Te služijo kot pretvornik med različnimi sistemi kvalifikacij in njihovimi ravnmi. Namen evropskega ogrodja kvalifikacij za vseživljenjsko učenje (EOK) je izboljšati preglednost, primerljivost in prenosljivost kvalifikacij državljanov. |
| --- | --- |

(3)

S Priporočilom Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2008 o uvedbi evropskega ogrodja kvalifikacij za vseživljenjsko učenje (1) je bilo ustvarjeno skupno referenčno ogrodje osmih ravni kvalifikacij, izraženih kot učni izidi z rastočimi ravnmi usposobljenosti. Te služijo kot pretvornik med različnimi sistemi kvalifikacij in njihovimi ravnmi. Namen evropskega ogrodja kvalifikacij za vseživljenjsko učenje (EOK) je izboljšati preglednost, primerljivost in prenosljivost kvalifikacij državljanov.

| (4) | Širši cilji tega priporočila so prispevati k posodobitvi sistemov izobraževanja in usposabljanja ter povečati zaposljivost, mobilnost in socialno vključenost delavcev in učencev. Nadalje je njegov namen boljše povezovanje formalnega, neformalnega in priložnostnega učenja ter podpiranje priznavanja učnih izidov, pridobljenih v različnih okoljih. |
| --- | --- |

(4)

Širši cilji tega priporočila so prispevati k posodobitvi sistemov izobraževanja in usposabljanja ter povečati zaposljivost, mobilnost in socialno vključenost delavcev in učencev. Nadalje je njegov namen boljše povezovanje formalnega, neformalnega in priložnostnega učenja ter podpiranje priznavanja učnih izidov, pridobljenih v različnih okoljih.

| (5) | Države članice so razvile ali razvijajo nacionalna ogrodja kvalifikacij, ki temeljijo na učnih izidih, in jih povezujejo z evropskim ogrodjem kvalifikacij s postopkom „umeščanja“. Opisniki ravni EOK in učnih izidov prispevajo k boljši preglednosti in primerljivosti kvalifikacij različnih nacionalnih sistemov. Prispevajo tudi k splošnemu usmerjanju izobraževanja in usposabljanja v učne izide v izobraževanju in usposabljanju. Umeščanje v EOK bi bilo treba opraviti prek nacionalnih ogrodij kvalifikacij ali, če teh ni, nacionalnih sistemov kvalifikacij (v nadaljnjem besedilu: nacionalna ogrodja ali sistemi kvalifikacij). |
| --- | --- |

(5)

Države članice so razvile ali razvijajo nacionalna ogrodja kvalifikacij, ki temeljijo na učnih izidih, in jih povezujejo z evropskim ogrodjem kvalifikacij s postopkom „umeščanja“. Opisniki ravni EOK in učnih izidov prispevajo k boljši preglednosti in primerljivosti kvalifikacij različnih nacionalnih sistemov. Prispevajo tudi k splošnemu usmerjanju izobraževanja in usposabljanja v učne izide v izobraževanju in usposabljanju. Umeščanje v EOK bi bilo treba opraviti prek nacionalnih ogrodij kvalifikacij ali, če teh ni, nacionalnih sistemov kvalifikacij (v nadaljnjem besedilu: nacionalna ogrodja ali sistemi kvalifikacij).

| (6) | Kvalifikacije so bolj pregledne in primerljive, če so predstavljene v dokumentih, ki vključujejo sklic na veljavno raven EOK ter opis doseženih učnih izidov. |
| --- | --- |

(6)

Kvalifikacije so bolj pregledne in primerljive, če so predstavljene v dokumentih, ki vključujejo sklic na veljavno raven EOK ter opis doseženih učnih izidov.

| (7) | Številni deležniki bi morali biti primerno vključeni v izvajanje EOK na ravni Unije in na nacionalni ravni, da se mu zagotovi široka podpora. Ključni deležniki so vsi učenci, izvajalci izobraževanja in usposabljanja, organi za kvalifikacije, organi za zagotavljanje kakovosti, delodajalci, sindikati, trgovinske, gospodarske in obrtne zbornice, organi za priznavanje akademskih in poklicnih kvalifikacij, službe za zaposlovanje in službe, pristojne za integracijo migrantov. |
| --- | --- |

(7)

Številni deležniki bi morali biti primerno vključeni v izvajanje EOK na ravni Unije in na nacionalni ravni, da se mu zagotovi široka podpora. Ključni deležniki so vsi učenci, izvajalci izobraževanja in usposabljanja, organi za kvalifikacije, organi za zagotavljanje kakovosti, delodajalci, sindikati, trgovinske, gospodarske in obrtne zbornice, organi za priznavanje akademskih in poklicnih kvalifikacij, službe za zaposlovanje in službe, pristojne za integracijo migrantov.

| (8) | Komisija je v poročilu Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 19. decembra 2013 o oceni evropskega ogrodja kvalifikacij ugotovila, da je EOK splošno sprejet kot točka za umeščanje za razvoj nacionalnih ogrodij kvalifikacij, izvajanje pristopa na osnovi učnih izidov ter izboljšanje preglednosti in priznavanja spretnosti in kompetenc. V poročilu je poudarila, da bi Unija morala učencem in delavcem omogočiti, da zagotovijo večjo prepoznavnost svojih spretnosti in kompetenc, ne glede na to, kje so jih pridobili. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je v poročilu Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 19. decembra 2013 o oceni evropskega ogrodja kvalifikacij ugotovila, da je EOK splošno sprejet kot točka za umeščanje za razvoj nacionalnih ogrodij kvalifikacij, izvajanje pristopa na osnovi učnih izidov ter izboljšanje preglednosti in priznavanja spretnosti in kompetenc. V poročilu je poudarila, da bi Unija morala učencem in delavcem omogočiti, da zagotovijo večjo prepoznavnost svojih spretnosti in kompetenc, ne glede na to, kje so jih pridobili.

| (9) | Komisija je v tem poročilu tudi ugotovila, da je svetovalna skupina za EOK zagotavljala učinkovite smernice za nacionalne postopke umeščanja ter ustvarila zaupanje in razumevanje med sodelujočimi državami. Ugotovljeno je bilo tudi, da je učinkovitost nacionalnih koordinacijskih točk EOK odvisna predvsem od tega, kako tesno so povezane z nacionalnim upravljanjem postopka umeščanja. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je v tem poročilu tudi ugotovila, da je svetovalna skupina za EOK zagotavljala učinkovite smernice za nacionalne postopke umeščanja ter ustvarila zaupanje in razumevanje med sodelujočimi državami. Ugotovljeno je bilo tudi, da je učinkovitost nacionalnih koordinacijskih točk EOK odvisna predvsem od tega, kako tesno so povezane z nacionalnim upravljanjem postopka umeščanja.

| (10) | Glede na pozitivno oceno te skupine je nadaljnje delo svetovalne skupine za EOK ključno za dosledno, usklajeno, pregledno in koordinirano izvajanje tega priporočila. |
| --- | --- |

(10)

Glede na pozitivno oceno te skupine je nadaljnje delo svetovalne skupine za EOK ključno za dosledno, usklajeno, pregledno in koordinirano izvajanje tega priporočila.

| (11) | Preglednost in priznavanje spretnosti in kvalifikacij sta ena od novih prednostnih nalog iz skupnega poročila Sveta in Komisije o izvajanju strateškega okvira za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju (ET 2020) za leto 2015. V njem je poudarjeno, da bi bilo treba nadalje razviti EOK, s čimer bi izboljšali preglednost in primerljivost kvalifikacij. Izpostavljeno je tudi, da bi glede na novo prispele migrante obstoječi instrumenti preglednosti lahko prispevali tudi k boljšemu razumevanju tujih kvalifikacij v EU in obratno. |
| --- | --- |

(11)

Preglednost in priznavanje spretnosti in kvalifikacij sta ena od novih prednostnih nalog iz skupnega poročila Sveta in Komisije o izvajanju strateškega okvira za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju (ET 2020) za leto 2015. V njem je poudarjeno, da bi bilo treba nadalje razviti EOK, s čimer bi izboljšali preglednost in primerljivost kvalifikacij. Izpostavljeno je tudi, da bi glede na novo prispele migrante obstoječi instrumenti preglednosti lahko prispevali tudi k boljšemu razumevanju tujih kvalifikacij v EU in obratno.

| (12) | EOK in nacionalna ogrodja ali sistemi kvalifikacij, ki so vanj umeščeni, lahko podprejo obstoječe prakse priznavanja zaradi okrepljenega zaupanja, razumevanja in primerljivosti kvalifikacij, ki jih prinašajo. To lahko olajša postopek priznavanja za namene učenja in dela. Krovna ogrodja kvalifikacij, kot je EOK, bi lahko služila kot informativno orodje za prakse priznavanja, kot je navedeno v priporočilu glede uporabe ogrodij kvalifikacij pri priznavanju tujih kvalifikacij, ki je bilo sprejeto v okviru Konvencije o priznavanju visokošolskih kvalifikacij v evropski regiji. |
| --- | --- |

(12)

EOK in nacionalna ogrodja ali sistemi kvalifikacij, ki so vanj umeščeni, lahko podprejo obstoječe prakse priznavanja zaradi okrepljenega zaupanja, razumevanja in primerljivosti kvalifikacij, ki jih prinašajo. To lahko olajša postopek priznavanja za namene učenja in dela. Krovna ogrodja kvalifikacij, kot je EOK, bi lahko služila kot informativno orodje za prakse priznavanja, kot je navedeno v priporočilu glede uporabe ogrodij kvalifikacij pri priznavanju tujih kvalifikacij, ki je bilo sprejeto v okviru Konvencije o priznavanju visokošolskih kvalifikacij v evropski regiji.

| (13) | Nacionalna ogrodja in sistemi kvalifikacij se skozi čas spreminjajo, zato bi bilo treba njihovo umeščanje v EOK po potrebi pregledovati in posodabljati. |
| --- | --- |

(13)

Nacionalna ogrodja in sistemi kvalifikacij se skozi čas spreminjajo, zato bi bilo treba njihovo umeščanje v EOK po potrebi pregledovati in posodabljati.

| (14) | Zaupanje v kakovost in raven kvalifikacij, ki so del nacionalnih ogrodij ali sistemov kvalifikacij, umeščenih v EOK (v nadaljnjem besedilu: „kvalifikacij z ravnjo EOK“), je bistveno, da bi podprli mobilnost učencev in delavcev znotraj držav in področij ter prek področnih in geografskih meja. Priporočilo Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2008 o uvedbi evropskega ogrodja kvalifikacij za vseživljenjsko učenje vsebuje skupna načela za zagotavljanje kakovosti v visokem šolstvu ter poklicnem izobraževanju in usposabljanju. V skladu z načelom subsidiarnosti ta načela upoštevajo pristojnost držav članic za ureditve za zagotavljanje kakovosti, ki veljajo za nacionalne kvalifikacije. Standardi in smernice za zagotavljanje kakovosti v evropskem visokošolskem prostoru in evropski referenčni okvir za zagotavljanje kakovosti poklicnega izobraževanja in usposabljanja zagotavljata trdno podlago za taka skupna načela. |
| --- | --- |

(14)

Zaupanje v kakovost in raven kvalifikacij, ki so del nacionalnih ogrodij ali sistemov kvalifikacij, umeščenih v EOK (v nadaljnjem besedilu: „kvalifikacij z ravnjo EOK“), je bistveno, da bi podprli mobilnost učencev in delavcev znotraj držav in področij ter prek področnih in geografskih meja. Priporočilo Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2008 o uvedbi evropskega ogrodja kvalifikacij za vseživljenjsko učenje vsebuje skupna načela za zagotavljanje kakovosti v visokem šolstvu ter poklicnem izobraževanju in usposabljanju. V skladu z načelom subsidiarnosti ta načela upoštevajo pristojnost držav članic za ureditve za zagotavljanje kakovosti, ki veljajo za nacionalne kvalifikacije. Standardi in smernice za zagotavljanje kakovosti v evropskem visokošolskem prostoru in evropski referenčni okvir za zagotavljanje kakovosti poklicnega izobraževanja in usposabljanja zagotavljata trdno podlago za taka skupna načela.

| (15) | Lahko bi preučili možnost vzpostavitve registra zunaj področja visokošolskega izobraževanja za organe, ki nadzirajo sisteme za zagotavljanje kakovosti za kvalifikacije. |
| --- | --- |

(15)

Lahko bi preučili možnost vzpostavitve registra zunaj področja visokošolskega izobraževanja za organe, ki nadzirajo sisteme za zagotavljanje kakovosti za kvalifikacije.

| (16) | Sistemi kreditnih točk so lahko v pomoč posameznikom pri njihovem učnem napredku, saj spodbujajo prožne učne poti in prehajanje med različnimi ravnmi in vrstami izobraževanja in usposabljanja ter prek nacionalnih meja, tako da učencem omogočajo, da pridobijo in prenesejo različne učne izide, pridobljene v različnih učnih okoljih, vključno s spletnim, neformalnim in priložnostnim učenjem. Pristop, ki temelji na učnih izidih, lahko olajša zasnovo, izvajanje in ocenjevanje polnih kvalifikacij ali delov kvalifikacij. |
| --- | --- |

(16)

Sistemi kreditnih točk so lahko v pomoč posameznikom pri njihovem učnem napredku, saj spodbujajo prožne učne poti in prehajanje med različnimi ravnmi in vrstami izobraževanja in usposabljanja ter prek nacionalnih meja, tako da učencem omogočajo, da pridobijo in prenesejo različne učne izide, pridobljene v različnih učnih okoljih, vključno s spletnim, neformalnim in priložnostnim učenjem. Pristop, ki temelji na učnih izidih, lahko olajša zasnovo, izvajanje in ocenjevanje polnih kvalifikacij ali delov kvalifikacij.

| (17) | Kreditni sistemi tako na nacionalni kot na evropski ravni delujejo v institucionalnih okvirih, kot so visoko šolstvo ali poklicno izobraževanje in usposabljanje. Na evropski ravni je bil pripravljen evropski sistem prenašanja in zbiranja kreditnih točk za visokošolsko izobraževanje v evropskem visokošolskem prostoru. Kar zadeva poklicno izobraževanje in usposabljanje, se evropski kreditni sistem v poklicnem izobraževanju in usposabljanju vzpostavlja v skladu s Priporočilom Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2009 o vzpostavitvi Evropskega sistema prenašanja kreditnih točk v poklicnem izobraževanju in usposabljanju (ECVET) (2). Po potrebi bi lahko spodbujali povezovanje med nacionalnimi ogrodji kvalifikacij in kreditnimi sistemi. |
| --- | --- |

(17)

Kreditni sistemi tako na nacionalni kot na evropski ravni delujejo v institucionalnih okvirih, kot so visoko šolstvo ali poklicno izobraževanje in usposabljanje. Na evropski ravni je bil pripravljen evropski sistem prenašanja in zbiranja kreditnih točk za visokošolsko izobraževanje v evropskem visokošolskem prostoru. Kar zadeva poklicno izobraževanje in usposabljanje, se evropski kreditni sistem v poklicnem izobraževanju in usposabljanju vzpostavlja v skladu s Priporočilom Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2009 o vzpostavitvi Evropskega sistema prenašanja kreditnih točk v poklicnem izobraževanju in usposabljanju (ECVET) (2). Po potrebi bi lahko spodbujali povezovanje med nacionalnimi ogrodji kvalifikacij in kreditnimi sistemi.

| (18) | Kar zadeva priznavanje kvalifikacij, pravni red Unije na področju zakonitih migracij in azila sicer določa enako obravnavo upravičencev do mednarodne zaščite v skladu z Direktivo 2011/95/EU Evropskega parlamenta in Sveta (3), kot so je deležni državljani, in celo olajševalne ukrepe, vendar so kljub temu med državljani tretjih držav s terciarno izobrazbo še vedno prisotne visoke stopnje previsoke kvalificiranosti in podzaposlenosti. Sodelovanje med Unijo in tretjimi državami glede preglednosti kvalifikacij lahko spodbudi vključevanje migrantov na trge dela Unije. Glede na vedno večje migracijske tokove v Unijo in iz nje je treba bolje razumeti in pravično priznavati kvalifikacije, dodeljene zunaj Unije. |
| --- | --- |

(18)

Kar zadeva priznavanje kvalifikacij, pravni red Unije na področju zakonitih migracij in azila sicer določa enako obravnavo upravičencev do mednarodne zaščite v skladu z Direktivo 2011/95/EU Evropskega parlamenta in Sveta (3), kot so je deležni državljani, in celo olajševalne ukrepe, vendar so kljub temu med državljani tretjih držav s terciarno izobrazbo še vedno prisotne visoke stopnje previsoke kvalificiranosti in podzaposlenosti. Sodelovanje med Unijo in tretjimi državami glede preglednosti kvalifikacij lahko spodbudi vključevanje migrantov na trge dela Unije. Glede na vedno večje migracijske tokove v Unijo in iz nje je treba bolje razumeti in pravično priznavati kvalifikacije, dodeljene zunaj Unije.

| (19) | Glavne značilnosti EOK, zlasti njegovega pristopa, ki temelji na učnih izidih, opredelitev opisnikov za posamezne ravni in vzpostavitev meril za umeščanje, kot jih je oblikovala svetovalna skupina za EOK, so bile idejna podlaga za oblikovanje nacionalnih in regionalnih ogrodij kvalifikacij po vsem svetu. Vedno več tretjih držav in regij si prizadeva za tesnejše povezave med njihovimi ogrodji kvalifikacij in EOK. |
| --- | --- |

(19)

Glavne značilnosti EOK, zlasti njegovega pristopa, ki temelji na učnih izidih, opredelitev opisnikov za posamezne ravni in vzpostavitev meril za umeščanje, kot jih je oblikovala svetovalna skupina za EOK, so bile idejna podlaga za oblikovanje nacionalnih in regionalnih ogrodij kvalifikacij po vsem svetu. Vedno več tretjih držav in regij si prizadeva za tesnejše povezave med njihovimi ogrodji kvalifikacij in EOK.

| (20) | V Direktivi 2005/36/ES Evropskega parlamenta in Sveta (4) je določeno, da se lahko „skupni okviri za usposabljanje“ za regulirane poklice vzpostavijo z delegiranimi akti Komisije kot skupni nabor znanj, spretnosti in kompetenc. Skupni okviri za usposabljanje morajo temeljiti na ravneh evropskega ogrodja kvalifikacij. Umeščenost na ravni kvalifikacij EOK ne sme vplivati na dostop na trg dela, če so bile poklicne kvalifikacije priznane v skladu z Direktivo 2005/36/ES. |
| --- | --- |

(20)

V Direktivi 2005/36/ES Evropskega parlamenta in Sveta (4) je določeno, da se lahko „skupni okviri za usposabljanje“ za regulirane poklice vzpostavijo z delegiranimi akti Komisije kot skupni nabor znanj, spretnosti in kompetenc. Skupni okviri za usposabljanje morajo temeljiti na ravneh evropskega ogrodja kvalifikacij. Umeščenost na ravni kvalifikacij EOK ne sme vplivati na dostop na trg dela, če so bile poklicne kvalifikacije priznane v skladu z Direktivo 2005/36/ES.

| (21) | Ogrodje kvalifikacij za evropski visokošolski prostor zagotavlja opisnike za kratki cikel (ki je lahko povezan s prvim ciklom ali je v njegovem okviru) ter za prvi, drugi in tretji cikel visokošolskega izobraževanja. Opisnik vsakega cikla ponuja splošno izjavo o dosežkih in sposobnostih, povezanih s kvalifikacijami, dodeljenimi ob zaključku navedenega cikla. EOK je skladen z ogrodjem kvalifikacij za evropski visokošolski prostor in njegovimi opisniki ciklov. Kratki cikel (ki je lahko povezan s prvim ciklom ali je v njegovem okviru), prvi, drugi in tretji cikel v ogrodju kvalifikacij evropskega visokošolskega prostora ustrezajo ravnem od 5 do 8 EOK. |
| --- | --- |

(21)

Ogrodje kvalifikacij za evropski visokošolski prostor zagotavlja opisnike za kratki cikel (ki je lahko povezan s prvim ciklom ali je v njegovem okviru) ter za prvi, drugi in tretji cikel visokošolskega izobraževanja. Opisnik vsakega cikla ponuja splošno izjavo o dosežkih in sposobnostih, povezanih s kvalifikacijami, dodeljenimi ob zaključku navedenega cikla. EOK je skladen z ogrodjem kvalifikacij za evropski visokošolski prostor in njegovimi opisniki ciklov. Kratki cikel (ki je lahko povezan s prvim ciklom ali je v njegovem okviru), prvi, drugi in tretji cikel v ogrodju kvalifikacij evropskega visokošolskega prostora ustrezajo ravnem od 5 do 8 EOK.

| (22) | Odločba št. 2241/2004/ES Evropskega parlamenta in Sveta (5) ljudem olajša predstavitev njihovih spretnosti, kompetenc in kvalifikacij. |
| --- | --- |

(22)

Odločba št. 2241/2004/ES Evropskega parlamenta in Sveta (5) ljudem olajša predstavitev njihovih spretnosti, kompetenc in kvalifikacij.

| (23) | Komisija razvija evropsko klasifikacijo spretnosti, kompetenc, kvalifikacij in poklicev (ESCO). Na prostovoljni osnovi bi lahko spodbujala boljšo povezavo med izobraževanjem in zaposlovanjem. Podatki, ki jih države članice pripravijo v okviru EOK, bi se lahko uporabili za namene te klasifikacije. |
| --- | --- |

(23)

Komisija razvija evropsko klasifikacijo spretnosti, kompetenc, kvalifikacij in poklicev (ESCO). Na prostovoljni osnovi bi lahko spodbujala boljšo povezavo med izobraževanjem in zaposlovanjem. Podatki, ki jih države članice pripravijo v okviru EOK, bi se lahko uporabili za namene te klasifikacije.

| (24) | Informacije o postopku umeščanja nacionalnih ogrodij ali sistemov kvalifikacij v EOK in o kvalifikacijah z ravnjo EOK bi morale biti zlahka dostopne javnosti. Uporaba skupnih podatkovnih struktur in predlog bi pripomogla k uresničitvi tega cilja. Prav tako bi omogočila lažje razumevanje in uporabo objavljenih informacij o kvalifikacijah. |
| --- | --- |

(24)

Informacije o postopku umeščanja nacionalnih ogrodij ali sistemov kvalifikacij v EOK in o kvalifikacijah z ravnjo EOK bi morale biti zlahka dostopne javnosti. Uporaba skupnih podatkovnih struktur in predlog bi pripomogla k uresničitvi tega cilja. Prav tako bi omogočila lažje razumevanje in uporabo objavljenih informacij o kvalifikacijah.

| (25) | Skladnost, dopolnjevanje in sinergije na nacionalni ravni in ravni Unije bi morale obstajati med izvajanjem EOK, nacionalnimi ogrodji ali sistemi kvalifikacij in orodji za preglednost in priznavanje spretnosti, kompetenc in kvalifikacij, vključno s tistimi za zagotavljanje kakovosti, zbiranje in prenašanje kreditov ter orodji, ki so bila razvita v okviru evropskega visokošolskega prostora za preglednost in priznavanje spretnosti, kompetenc in kvalifikacij. |
| --- | --- |

(25)

Skladnost, dopolnjevanje in sinergije na nacionalni ravni in ravni Unije bi morale obstajati med izvajanjem EOK, nacionalnimi ogrodji ali sistemi kvalifikacij in orodji za preglednost in priznavanje spretnosti, kompetenc in kvalifikacij, vključno s tistimi za zagotavljanje kakovosti, zbiranje in prenašanje kreditov ter orodji, ki so bila razvita v okviru evropskega visokošolskega prostora za preglednost in priznavanje spretnosti, kompetenc in kvalifikacij.

| (26) | Razvoj EOK bi moral biti popolnoma skladen z obstoječim evropskim sodelovanjem v izobraževanju in usposabljanju v strateškem okviru ET 2020 in prihodnjimi evropskimi strateškimi okviri ET. |
| --- | --- |

(26)

Razvoj EOK bi moral biti popolnoma skladen z obstoječim evropskim sodelovanjem v izobraževanju in usposabljanju v strateškem okviru ET 2020 in prihodnjimi evropskimi strateškimi okviri ET.

| (27) | To priporočilo ne nadomešča ali opredeljuje nacionalnih ogrodij ali sistemov kvalifikacij. EOK ne opisuje specifičnih kvalifikacij ali posameznikovih kompetenc, tako da bi bilo treba posamezne kvalifikacije umestiti v ustrezno raven EOK s pomočjo zadevnih nacionalnih sistemov kvalifikacij. |
| --- | --- |

(27)

To priporočilo ne nadomešča ali opredeljuje nacionalnih ogrodij ali sistemov kvalifikacij. EOK ne opisuje specifičnih kvalifikacij ali posameznikovih kompetenc, tako da bi bilo treba posamezne kvalifikacije umestiti v ustrezno raven EOK s pomočjo zadevnih nacionalnih sistemov kvalifikacij.

| (28) | To priporočilo utrjuje EOK kot skupno referenčno ogrodje osmih ravni, izraženih kot izidi učenja, ki služi kot pretvornik med različnimi ogrodji ali sistemi kvalifikacij ter njihovimi ravnmi. |
| --- | --- |

(28)

To priporočilo utrjuje EOK kot skupno referenčno ogrodje osmih ravni, izraženih kot izidi učenja, ki služi kot pretvornik med različnimi ogrodji ali sistemi kvalifikacij ter njihovimi ravnmi.

| (29) | To priporočilo je zaradi svoje neobvezujoče narave skladno z načeloma subsidiarnosti in sorazmernosti, saj podpira in dopolnjuje dejavnosti držav članic s tem, da olajšuje nadaljnje sodelovanje med njimi s ciljem povečanja preglednosti, primerljivosti in prenosnostjo kvalifikacij. Izvajati bi ga bilo treba v skladu z nacionalnim pravom in prakso – |
| --- | --- |

(29)

To priporočilo je zaradi svoje neobvezujoče narave skladno z načeloma subsidiarnosti in sorazmernosti, saj podpira in dopolnjuje dejavnosti držav članic s tem, da olajšuje nadaljnje sodelovanje med njimi s ciljem povečanja preglednosti, primerljivosti in prenosnostjo kvalifikacij. Izvajati bi ga bilo treba v skladu z nacionalnim pravom in prakso –

PRIPOROČA, DA DRŽAVE ČLANICE V SKLADU Z NACIONALNIMI OKOLIŠČINAMI:

| 1. | uporabljajo EOK za umeščanje nacionalnih ogrodij ali sistemov kvalifikacij in za primerjavo vseh vrst in ravni kvalifikacij v Uniji, ki so del nacionalnih ogrodij ali sistemov kvalifikacij, zlasti z umeščanjem svojih ravni kvalifikacij v ravni EOK iz Priloge II in z uporabo meril iz Priloge III; |
| --- | --- |

1.

uporabljajo EOK za umeščanje nacionalnih ogrodij ali sistemov kvalifikacij in za primerjavo vseh vrst in ravni kvalifikacij v Uniji, ki so del nacionalnih ogrodij ali sistemov kvalifikacij, zlasti z umeščanjem svojih ravni kvalifikacij v ravni EOK iz Priloge II in z uporabo meril iz Priloge III;

| 2. | po potrebi pregledujejo in posodabljajo umeščanje ravni nacionalnih ogrodij ali sistemov kvalifikacij v ravni EOK iz Priloge II z uporabo meril iz Priloge III, pri tem pa ustrezno upoštevajo nacionalne okoliščine; |
| --- | --- |

2.

po potrebi pregledujejo in posodabljajo umeščanje ravni nacionalnih ogrodij ali sistemov kvalifikacij v ravni EOK iz Priloge II z uporabo meril iz Priloge III, pri tem pa ustrezno upoštevajo nacionalne okoliščine;

| 3. | zagotovijo, da so kvalifikacije z ravnjo EOK skladne s skupnimi načeli za zagotavljanje kakovosti iz Priloge IV, brez poseganja v nacionalna načela za zagotavljanje kakovosti, ki veljajo za nacionalne kvalifikacije; |
| --- | --- |

3.

zagotovijo, da so kvalifikacije z ravnjo EOK skladne s skupnimi načeli za zagotavljanje kakovosti iz Priloge IV, brez poseganja v nacionalna načela za zagotavljanje kakovosti, ki veljajo za nacionalne kvalifikacije;

| 4. | po potrebi spodbujajo povezave med kreditnimi sistemi in nacionalnimi ogrodji ali sistemi kvalifikacij, ob upoštevanju skupnih načel o kreditnih sistemih iz Priloge V, brez poseganja v nacionalne odločitve glede (i) uporabe kreditnih sistemov in (ii) njihove navezave na nacionalna ogrodja ali sisteme kvalifikacij. Ta skupna načela ne bodo vodila do samodejnega priznavanja kvalifikacij; |
| --- | --- |

4.

po potrebi spodbujajo povezave med kreditnimi sistemi in nacionalnimi ogrodji ali sistemi kvalifikacij, ob upoštevanju skupnih načel o kreditnih sistemih iz Priloge V, brez poseganja v nacionalne odločitve glede (i) uporabe kreditnih sistemov in (ii) njihove navezave na nacionalna ogrodja ali sisteme kvalifikacij. Ta skupna načela ne bodo vodila do samodejnega priznavanja kvalifikacij;

| 5. | po potrebi sprejmejo ukrepe, da vsi dokumenti o kvalifikacijah, ki jih na novo izdajo pristojni organi (npr. certifikati, spričevala, dodatki k potrdilom in spričevalom), in/ali registri kvalifikacij vsebujejo jasen sklic na ustrezno raven EOK; |
| --- | --- |

5.

po potrebi sprejmejo ukrepe, da vsi dokumenti o kvalifikacijah, ki jih na novo izdajo pristojni organi (npr. certifikati, spričevala, dodatki k potrdilom in spričevalom), in/ali registri kvalifikacij vsebujejo jasen sklic na ustrezno raven EOK;

| 6. | na nacionalni ravni in ravni Unije javno objavijo rezultate postopka umeščanja ter po možnosti zagotovijo, da so informacije o kvalifikacijah in njihovih učnih izidih dostopne in objavljene z uporabo podatkovnih polj v skladu s Prilogo VI; |
| --- | --- |

6.

na nacionalni ravni in ravni Unije javno objavijo rezultate postopka umeščanja ter po možnosti zagotovijo, da so informacije o kvalifikacijah in njihovih učnih izidih dostopne in objavljene z uporabo podatkovnih polj v skladu s Prilogo VI;

| 7. | spodbujajo uporabo EOK pri socialnih partnerjih, javnih službah za zaposlovanje, izvajalcih izobraževanja, organih za zagotavljanje kakovosti ter organih javnega sektorja, da se podpreta primerjava kvalifikacij in preglednost učnih izidov; |
| --- | --- |

7.

spodbujajo uporabo EOK pri socialnih partnerjih, javnih službah za zaposlovanje, izvajalcih izobraževanja, organih za zagotavljanje kakovosti ter organih javnega sektorja, da se podpreta primerjava kvalifikacij in preglednost učnih izidov;

| 8. | zagotavljajo nadaljnje izvajanje in usklajevanje nalog, ki jih izvajajo nacionalne koordinacijske točke EOK. Glavna naloga teh točk je podpora nacionalnim organom pri umeščanju nacionalnih ogrodij ali sistemov kvalifikacij v EOK ter posameznike in organizacije bolje obveščati o EOK. |
| --- | --- |

8.

zagotavljajo nadaljnje izvajanje in usklajevanje nalog, ki jih izvajajo nacionalne koordinacijske točke EOK. Glavna naloga teh točk je podpora nacionalnim organom pri umeščanju nacionalnih ogrodij ali sistemov kvalifikacij v EOK ter posameznike in organizacije bolje obveščati o EOK.

KOMISIJI PRIPOROČA, NAJ V SODELOVANJU Z DRŽAVAMI ČLANICAMI IN DELEŽNIKI V OKVIRU SVETOVALNE SKUPINE ZA EOK:

| 9. | podpira skladnost pri nadaljnjem izvajanju EOK v državah članicah, in sicer s primerjavo in razpravo o metodologijah za izravnavanje kvalifikacij v okviru nacionalnih ogrodij ali sistemov kvalifikacij ter ob ustreznem upoštevanju nacionalnih okoliščin; |
| --- | --- |

9.

podpira skladnost pri nadaljnjem izvajanju EOK v državah članicah, in sicer s primerjavo in razpravo o metodologijah za izravnavanje kvalifikacij v okviru nacionalnih ogrodij ali sistemov kvalifikacij ter ob ustreznem upoštevanju nacionalnih okoliščin;

| 10. | ob ustreznem upoštevanju nacionalnih okoliščin podpira razvoj metodologij za opis in uporabo učnih izidov za povečanje preglednosti ter razumevanja in primerljivost kvalifikacij; |
| --- | --- |

10.

ob ustreznem upoštevanju nacionalnih okoliščin podpira razvoj metodologij za opis in uporabo učnih izidov za povečanje preglednosti ter razumevanja in primerljivost kvalifikacij;

| 11. | podpre vzpostavitev prostovoljnih postopkov izravnave mednarodnih kvalifikacij prek nacionalnih ogrodij ali sistemov kvalifikacij ter izmenjavo informacij in posvetovanja med državami članicami o teh postopkih, da se tako zagotovi doslednost; |
| --- | --- |

11.

podpre vzpostavitev prostovoljnih postopkov izravnave mednarodnih kvalifikacij prek nacionalnih ogrodij ali sistemov kvalifikacij ter izmenjavo informacij in posvetovanja med državami članicami o teh postopkih, da se tako zagotovi doslednost;

| 12. | razvije usmeritve za komuniciranje o EOK, zlasti za predstavitev ravni EOK na novo izdanih potrdilih, spričevalih ter prilogah in/ali registrih kvalifikacij, v skladu z nacionalnimi sistemi in predpisi o potrdilih in spričevalih; |
| --- | --- |

12.

razvije usmeritve za komuniciranje o EOK, zlasti za predstavitev ravni EOK na novo izdanih potrdilih, spričevalih ter prilogah in/ali registrih kvalifikacij, v skladu z nacionalnimi sistemi in predpisi o potrdilih in spričevalih;

| 13. | preuči možnosti za razvoj in uporabo meril in postopkov, ki v skladu z mednarodnimi sporazumi omogočajo primerjavo nacionalnih in regionalnih ogrodij kvalifikacij tretjih držav z EOK; |
| --- | --- |

13.

preuči možnosti za razvoj in uporabo meril in postopkov, ki v skladu z mednarodnimi sporazumi omogočajo primerjavo nacionalnih in regionalnih ogrodij kvalifikacij tretjih držav z EOK;

| 14. | organizira medsebojno učenje in izmenjave dobrih praks med državami članicami, po potrebi pa tudi olajša medsebojno svetovanje na zahtevo držav članic; |
| --- | --- |

14.

organizira medsebojno učenje in izmenjave dobrih praks med državami članicami, po potrebi pa tudi olajša medsebojno svetovanje na zahtevo držav članic;

KOMISIJI PRIPOROČA, NAJ:

| 15. | zagotovi, da se izvajanje tega priporočila podpre z ukrepi, ki se financirajo z ustreznimi programi Unije; |
| --- | --- |

15.

zagotovi, da se izvajanje tega priporočila podpre z ukrepi, ki se financirajo z ustreznimi programi Unije;

| 16. | zagotovi učinkovito upravljanje izvajanja EOK z ohranjanjem in polnim podpiranjem svetovalne skupine za EOK, ustanovljene leta 2009 ter sestavljene iz predstavnikov držav članic in drugih sodelujočih držav, socialnih partnerjev in po potrebi drugih ustreznih deležnikov. Svetovalna skupina za EQF bi morala zagotavljati splošno usklajenost ter spodbujati preglednost in zaupanje v postopek umeščanja nacionalnih ogrodij ali sistemov kvalifikacij v EOK; |
| --- | --- |

16.

zagotovi učinkovito upravljanje izvajanja EOK z ohranjanjem in polnim podpiranjem svetovalne skupine za EOK, ustanovljene leta 2009 ter sestavljene iz predstavnikov držav članic in drugih sodelujočih držav, socialnih partnerjev in po potrebi drugih ustreznih deležnikov. Svetovalna skupina za EQF bi morala zagotavljati splošno usklajenost ter spodbujati preglednost in zaupanje v postopek umeščanja nacionalnih ogrodij ali sistemov kvalifikacij v EOK;

| 17. | po potrebi poroča o napredku po sprejetju tega priporočila v ustreznih okvirih politik na področju izobraževanja, usposabljanja in zaposlovanja; |
| --- | --- |

17.

po potrebi poroča o napredku po sprejetju tega priporočila v ustreznih okvirih politik na področju izobraževanja, usposabljanja in zaposlovanja;

| 18. | v sodelovanju z državami članicami in po posvetovanju z zadevnimi deležniki oceni in ovrednoti, ukrepe, sprejete na podlagi tega priporočila, ter do leta 2022 poroča Svetu o pridobljenih izkušnjah in posledicah za prihodnost, po potrebi pa tudi o morebitnem pregledu in reviziji tega priporočila. |
| --- | --- |

18.

v sodelovanju z državami članicami in po posvetovanju z zadevnimi deležniki oceni in ovrednoti, ukrepe, sprejete na podlagi tega priporočila, ter do leta 2022 poroča Svetu o pridobljenih izkušnjah in posledicah za prihodnost, po potrebi pa tudi o morebitnem pregledu in reviziji tega priporočila.

Priporočilo Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2008 o uvedbi evropskega ogrodja kvalifikacij za vseživljenjsko učenje se razveljavi.

V Bruslju, 22. maja 2017

Za Svet

Predsednik

E. BARTOLO

---

(1)  UL C 111, 6.5.2008, str. 1.

1

(2)  UL C 155, 8.7.2009, str. 11.

2

(3)  Direktiva 2011/95/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 2011 o standardih glede pogojev, ki jih morajo izpolnjevati državljani tretjih držav ali osebe brez državljanstva, da so upravičeni do mednarodne zaščite, glede enotnega statusa beguncev ali oseb, upravičenih do subsidiarne zaščite, in glede vsebine te zaščite (UL L 337, 20.12.2011, str. 9).

3

(4)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2005/36/ES z dne 7. septembra 2005 o priznavanju poklicnih kvalifikacij (UL L 255, 30.9.2005, str. 22).

4

(5)  Odločba št. 2241/2004/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. decembra 2004 o enotnem okviru Skupnosti za preglednost kvalifikacij in usposobljenosti (Europass) (UL L 390, 31.12.2004, str. 6).

5

---

PRILOGA I

Opredelitev pojmov

V tem priporočilu se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (a) | „kvalifikacija“ pomeni uradni rezultat postopka ocenjevanja in priznavanja, ki se pridobi, ko pristojni organ odloči, da je posameznik dosegel učne izide v skladu z določenimi standardi; |
| --- | --- |

(a)

„kvalifikacija“ pomeni uradni rezultat postopka ocenjevanja in priznavanja, ki se pridobi, ko pristojni organ odloči, da je posameznik dosegel učne izide v skladu z določenimi standardi;

| (b) | „nacionalni sistem kvalifikacij“ pomeni vse vidike delovanja države članice, povezane s priznavanjem učenja, in druge mehanizme, ki povezujejo izobraževanje in usposabljanje s trgom dela in civilno družbo. To zajema razvoj in izvajanje institucionalnih ureditev in postopkov, povezanih z zagotavljanjem kakovosti, ocenjevanjem in dodeljevanjem kvalifikacij. Nacionalni sistem kvalifikacij je lahko sestavljen iz več podsistemov in lahko vključuje nacionalno ogrodje kvalifikacij; |
| --- | --- |

(b)

„nacionalni sistem kvalifikacij“ pomeni vse vidike delovanja države članice, povezane s priznavanjem učenja, in druge mehanizme, ki povezujejo izobraževanje in usposabljanje s trgom dela in civilno družbo. To zajema razvoj in izvajanje institucionalnih ureditev in postopkov, povezanih z zagotavljanjem kakovosti, ocenjevanjem in dodeljevanjem kvalifikacij. Nacionalni sistem kvalifikacij je lahko sestavljen iz več podsistemov in lahko vključuje nacionalno ogrodje kvalifikacij;

| (c) | „nacionalno ogrodje kvalifikacij“ pomeni orodje za razvrščanje kvalifikacij glede na niz meril za dosežene posamezne ravni učenja, katerega cilj je povezati in uskladiti nacionalne podsisteme kvalifikacij ter izboljšati preglednost, dostopnost, napredek in kakovost kvalifikacij glede na trg dela in civilno družbo; |
| --- | --- |

(c)

„nacionalno ogrodje kvalifikacij“ pomeni orodje za razvrščanje kvalifikacij glede na niz meril za dosežene posamezne ravni učenja, katerega cilj je povezati in uskladiti nacionalne podsisteme kvalifikacij ter izboljšati preglednost, dostopnost, napredek in kakovost kvalifikacij glede na trg dela in civilno družbo;

| (d) | „mednarodna kvalifikacija“ pomeni kvalifikacijo, ki jo podeli zakonito ustanovljen mednarodni organ (združenje, organizacija, sektor ali podjetje) ali nacionalni organ, ki deluje v imenu mednarodnega organa, in se uporablja v več kot eni državi ter vključuje učne izide, ocenjene v skladu s standardi, ki jih je razvil mednarodni organ; |
| --- | --- |

(d)

„mednarodna kvalifikacija“ pomeni kvalifikacijo, ki jo podeli zakonito ustanovljen mednarodni organ (združenje, organizacija, sektor ali podjetje) ali nacionalni organ, ki deluje v imenu mednarodnega organa, in se uporablja v več kot eni državi ter vključuje učne izide, ocenjene v skladu s standardi, ki jih je razvil mednarodni organ;

| (e) | „učni izidi“ pomeni trditve o tem, kaj udeleženec v učnem procesu ob zaključku tega procesa zna, razume in je sposoben opraviti. Opredeljeni so v smislu znanja, spretnosti ter odgovornosti in samostojnosti; |
| --- | --- |

(e)

„učni izidi“ pomeni trditve o tem, kaj udeleženec v učnem procesu ob zaključku tega procesa zna, razume in je sposoben opraviti. Opredeljeni so v smislu znanja, spretnosti ter odgovornosti in samostojnosti;

| (f) | „znanje“ pomeni rezultat osvajanja informacij z učenjem. Znanje je skupek dejstev, načel, teorij in praks ter se nanaša na področje dela ali študija. V okviru evropskega ogrodja kvalifikacij (EOK) je znanje opisano kot teoretično in/ali podatkovno; |
| --- | --- |

(f)

„znanje“ pomeni rezultat osvajanja informacij z učenjem. Znanje je skupek dejstev, načel, teorij in praks ter se nanaša na področje dela ali študija. V okviru evropskega ogrodja kvalifikacij (EOK) je znanje opisano kot teoretično in/ali podatkovno;

| (g) | „spretnosti“ pomeni sposobnost uporabe znanja in strokovnega znanja za izvedbo nalog in reševanje problemov; V okviru EOK so spretnosti opisane kot kognitivne (vključujejo uporabo logičnega, intuitivnega in ustvarjalnega mišljenja) ali praktične (vključujejo ročne spretnosti in uporabo metod, gradiv, orodij in instrumentov); |
| --- | --- |

(g)

„spretnosti“ pomeni sposobnost uporabe znanja in strokovnega znanja za izvedbo nalog in reševanje problemov; V okviru EOK so spretnosti opisane kot kognitivne (vključujejo uporabo logičnega, intuitivnega in ustvarjalnega mišljenja) ali praktične (vključujejo ročne spretnosti in uporabo metod, gradiv, orodij in instrumentov);

| (h) | „odgovornost in samostojnost“ pomeni sposobnost učenca, da znanje in spretnosti uporablja samostojno in odgovorno; |
| --- | --- |

(h)

„odgovornost in samostojnost“ pomeni sposobnost učenca, da znanje in spretnosti uporablja samostojno in odgovorno;

| (i) | „kompetenca“ pomeni dokazano sposobnost uporabljati znanje in spretnosti ter osebne, socialne in/ali metodološke sposobnosti v delovnem ali študijskem okolju ter pri strokovnem in osebnem razvoju; |
| --- | --- |

(i)

„kompetenca“ pomeni dokazano sposobnost uporabljati znanje in spretnosti ter osebne, socialne in/ali metodološke sposobnosti v delovnem ali študijskem okolju ter pri strokovnem in osebnem razvoju;

| (j) | „vrednotenje neformalnega in priložnostnega učenja“ pomeni postopek, v katerem pristojni organ potrdi, da je posameznik med neformalnim in priložnostnim učenjem pridobil učne izide v skladu z določenimi standardi, in vključuje naslednje štiri med seboj jasno ločene faze: opredelitev posebnih izkušenj posameznika v okviru dialoga, dokumentiranje izkušenj posameznika, da se zagotovi njihova prepoznavnost, formalna ocena teh izkušenj in priznavanje rezultatov ocene, ki je lahko podlaga za delno ali polno kvalifikacijo; |
| --- | --- |

(j)

„vrednotenje neformalnega in priložnostnega učenja“ pomeni postopek, v katerem pristojni organ potrdi, da je posameznik med neformalnim in priložnostnim učenjem pridobil učne izide v skladu z določenimi standardi, in vključuje naslednje štiri med seboj jasno ločene faze: opredelitev posebnih izkušenj posameznika v okviru dialoga, dokumentiranje izkušenj posameznika, da se zagotovi njihova prepoznavnost, formalna ocena teh izkušenj in priznavanje rezultatov ocene, ki je lahko podlaga za delno ali polno kvalifikacijo;

| (k) | „formalno priznavanje učnih izidov“ pomeni postopek, v katerem pristojni organ pridobljenim učnim izidom dodeli uradni status za namene nadaljnjega izobraževanja ali zaposlitve, in sicer z (i) dodeljevanjem kvalifikacij (potrdila, spričevala ali nazivi), (ii) vrednotenjem neformalnega in priložnostnega učenja, (iii) podeljevanjem enakovrednosti, kreditnih točk ali oprostitev; |
| --- | --- |

(k)

„formalno priznavanje učnih izidov“ pomeni postopek, v katerem pristojni organ pridobljenim učnim izidom dodeli uradni status za namene nadaljnjega izobraževanja ali zaposlitve, in sicer z (i) dodeljevanjem kvalifikacij (potrdila, spričevala ali nazivi), (ii) vrednotenjem neformalnega in priložnostnega učenja, (iii) podeljevanjem enakovrednosti, kreditnih točk ali oprostitev;

| (l) | „krediti“ pomeni potrditev, da je pristojni organ del kvalifikacije, ki jo sestavlja skladen nabor učnih izidov, ocenil in priznal v skladu z dogovorjenim standardom; kredit dodelijo pristojni organi, ko je posameznik dosegel določene učne izide, dokazane z ustreznimi ocenami; kredit je mogoče izraziti s kvantitativno vrednostjo (npr. krediti ali kreditne točke), ki odraža predvideno tipično obremenitev posameznika, da ta doseže ustrezne učne izide; |
| --- | --- |

(l)

„krediti“ pomeni potrditev, da je pristojni organ del kvalifikacije, ki jo sestavlja skladen nabor učnih izidov, ocenil in priznal v skladu z dogovorjenim standardom; kredit dodelijo pristojni organi, ko je posameznik dosegel določene učne izide, dokazane z ustreznimi ocenami; kredit je mogoče izraziti s kvantitativno vrednostjo (npr. krediti ali kreditne točke), ki odraža predvideno tipično obremenitev posameznika, da ta doseže ustrezne učne izide;

| (m) | „kreditni sistemi“ pomeni orodje preglednosti za lažje priznavanje kreditov. Ti sistemi lahko med drugim obsegajo enakovrednosti, oprostitve, enote/module, ki se lahko zbirajo in prenašajo, samostojnost izvajalcev pri prilagajanju učnih poti ter priznavanje neformalnega in priložnostnega učenja; |
| --- | --- |

(m)

„kreditni sistemi“ pomeni orodje preglednosti za lažje priznavanje kreditov. Ti sistemi lahko med drugim obsegajo enakovrednosti, oprostitve, enote/module, ki se lahko zbirajo in prenašajo, samostojnost izvajalcev pri prilagajanju učnih poti ter priznavanje neformalnega in priložnostnega učenja;

| (n) | „prenos kreditov“ pomeni postopek, ki posameznikom, ki so kredit nabrali v enem okviru, omogoča, da se ta ovrednoti in prizna v drugem okviru. |
| --- | --- |

(n)

„prenos kreditov“ pomeni postopek, ki posameznikom, ki so kredit nabrali v enem okviru, omogoča, da se ta ovrednoti in prizna v drugem okviru.

---

PRILOGA II

Opisniki, ki opredeljujejo ravni evropskega ogrodja kvalifikacij (EOK)

| Vsaka od teh osmih ravni je opredeljena z nizom opisnikov, ki navajajo učne izide za kvalifikacije na navedeni ravni v katerem koli sistemu kvalifikacij. |
| --- |
| | Znanje | Spretnosti | Odgovornost in samostojnost |
| | V okviru EOK je znanje opisano kot teoretično in/ali podatkovno. | V okviru EOK so spretnosti opisane kot kognitivne (vključujejo uporabo logičnega, intuitivnega in ustvarjalnega mišljenja) in praktične (vključujejo ročne spretnosti in uporabo metod, gradiv, orodij in instrumentov). | V okviru EOK sta odgovornost in samostojnost opisani kot sposobnost učenca, da znanje in spretnosti uporablja samostojno in odgovorno. |
| Raven 1
  Učni izidi na ravni 1 so | osnovno splošno znanje | osnovne spretnosti, potrebne za izvedbo preprostih nalog | delo ali študij pod neposrednim nadzorom v strukturiranem okviru |
| Raven 2
  Učni izidi na ravni 2 so | osnovno podatkovno znanje s področja dela ali študija | osnovne kognitivne in praktične spretnosti, potrebne za uporabo ustreznih informacij za izvedbo nalog in reševanje rutinskih problemov z uporabo preprostih pravil in orodij | delo ali študij pod nadzorom in delno samostojno |
| Raven 3
  Učni izidi na ravni 3 so | poznavanje dejstev, načel, postopkov in splošnih pojmov s področja dela ali študija | nabor kognitivnih in praktičnih spretnosti, potrebnih za dokončanje nalog in reševanje problemov z izbiro in uporabo osnovnih metod, orodij, gradiv in informacij | prevzem odgovornosti za dokončanje nalog pri delu ali študiju
  med reševanjem problemov prilagajanje lastnega vedenja okoliščinam |
| Raven 4
  Učni izidi na ravni 4 so | podatkovno in teoretično znanje v širšem okviru na področju dela ali študija | nabor kognitivnih in praktičnih spretnosti, potrebnih za pripravo rešitev specifičnih problemov na področju dela ali študija | samostojno delovanje v okviru smernic na področjih dela ali študija, ki so navadno predvidljive, vendar se lahko spremenijo
  nadzor rutinskega dela drugih, prevzem delne odgovornosti za ocenjevanje in izboljšanje delovnih ali študijskih dejavnosti |
| Raven 5 (*1)

  Učni izidi na ravni 5 so | celostno, specializirano, podatkovno in teoretično znanje na področju dela ali študija in zavedanje o mejah tega znanja | celoten nabor kognitivnih in praktičnih spretnosti, potrebnih za pripravo ustvarjalnih rešitev abstraktnih problemov | vodenje in nadzor v okviru delovnih ali študijskih dejavnosti, pri katerih spremembe niso predvidljive
  pregled in razvijanje svojega delovanja in delovanja drugih |
| Raven 6 (*2)

  Učni izidi na ravni 6 so | poglobljeno znanje s področja dela ali študija, skupaj s kritičnim razumevanjem teorij in načel | zahtevnejše spretnosti, ki dokazujejo obvladanje in inovativnost, potrebne za reševanje kompleksnih in nepredvidljivih problemov na specializiranem področju dela ali študija | vodenje kompleksnih tehničnih ali strokovnih dejavnosti ali projektov, prevzemanje odgovornosti za sprejemanje odločitev v nepredvidljivem delovnem ali študijskem okviru
  prevzemanje odgovornosti za vodenje strokovnega razvoja posameznikov ali skupin |
| Raven 7 (*3)

  Učni izidi na ravni 7 so | visoko specializirano znanje, ki delno vključuje najnovejša spoznanja s področja dela ali študija, kot podlaga za izvirna dognanja in/ali raziskave
  kritično zavedanje o vprašanjih znanja z določenega področja in na stičiščih med posameznimi področji | specializirane spretnosti za reševanje problemov, potrebne pri raziskavah in/ali inovacijah za razvoj novega znanja in postopkov ter za povezovanje znanja z različnih področij | vodenje in preoblikovanje okvirov dela ali študija, ki so kompleksni, nepredvidljivi in do katerih je treba pristopati z novimi strategijami
  prevzemanje odgovornosti za prispevanje k strokovnemu znanju in praksi in/ali za pregled strateškega delovanja delovnih skupin |
| Raven 8 (*4)

  Učni izidi na ravni 8 so | najbolj izpopolnjeno znanje na področju dela ali študija in na stičiščih med posameznimi področji | najzahtevnejše in specializirane spretnosti ter tehnike, vključno s sintezo in vrednotenjem, potrebne za reševanje kritičnih problemov v raziskavah in/ali inovacijah, ter za razširitev in ponovno opredelitev obstoječega znanja ali poklicnih praks | izkazovanje znatne avtoritete, inovativnosti, samostojnosti, znanstvene in poklicne integritete ter trajne zavezanosti razvijanju novih zamisli ali procesov na vodilnih področjih dela ali študija, vključno z raziskavami |
| Ogrodje kvalifikacij za evropski visokošolski prostor zagotavlja opisnike za tri cikle, o katerih so se dogovorili ministri za visoko šolstvo na zasedanju v Bergnu maja 2005 v okviru bolonjskega procesa. Opisnik za posamezni cikel ponuja splošno izjavo o tipičnih pričakovanjih glede dosežkov in sposobnosti, povezanih s kvalifikacijami, ki pomenijo zaključek navedenega cikla. |

Vsaka od teh osmih ravni je opredeljena z nizom opisnikov, ki navajajo učne izide za kvalifikacije na navedeni ravni v katerem koli sistemu kvalifikacij.

Znanje

Spretnosti

Odgovornost in samostojnost

V okviru EOK je znanje opisano kot teoretično in/ali podatkovno.

V okviru EOK so spretnosti opisane kot kognitivne (vključujejo uporabo logičnega, intuitivnega in ustvarjalnega mišljenja) in praktične (vključujejo ročne spretnosti in uporabo metod, gradiv, orodij in instrumentov).

V okviru EOK sta odgovornost in samostojnost opisani kot sposobnost učenca, da znanje in spretnosti uporablja samostojno in odgovorno.

Raven 1

Učni izidi na ravni 1 so

osnovno splošno znanje

osnovne spretnosti, potrebne za izvedbo preprostih nalog

delo ali študij pod neposrednim nadzorom v strukturiranem okviru

Raven 2

Učni izidi na ravni 2 so

osnovno podatkovno znanje s področja dela ali študija

osnovne kognitivne in praktične spretnosti, potrebne za uporabo ustreznih informacij za izvedbo nalog in reševanje rutinskih problemov z uporabo preprostih pravil in orodij

delo ali študij pod nadzorom in delno samostojno

Raven 3

Učni izidi na ravni 3 so

poznavanje dejstev, načel, postopkov in splošnih pojmov s področja dela ali študija

nabor kognitivnih in praktičnih spretnosti, potrebnih za dokončanje nalog in reševanje problemov z izbiro in uporabo osnovnih metod, orodij, gradiv in informacij

prevzem odgovornosti za dokončanje nalog pri delu ali študiju

med reševanjem problemov prilagajanje lastnega vedenja okoliščinam

Raven 4

Učni izidi na ravni 4 so

podatkovno in teoretično znanje v širšem okviru na področju dela ali študija

nabor kognitivnih in praktičnih spretnosti, potrebnih za pripravo rešitev specifičnih problemov na področju dela ali študija

samostojno delovanje v okviru smernic na področjih dela ali študija, ki so navadno predvidljive, vendar se lahko spremenijo

nadzor rutinskega dela drugih, prevzem delne odgovornosti za ocenjevanje in izboljšanje delovnih ali študijskih dejavnosti

Raven 5 (*1)

Učni izidi na ravni 5 so

celostno, specializirano, podatkovno in teoretično znanje na področju dela ali študija in zavedanje o mejah tega znanja

celoten nabor kognitivnih in praktičnih spretnosti, potrebnih za pripravo ustvarjalnih rešitev abstraktnih problemov

vodenje in nadzor v okviru delovnih ali študijskih dejavnosti, pri katerih spremembe niso predvidljive

pregled in razvijanje svojega delovanja in delovanja drugih

Raven 6 (*2)

Učni izidi na ravni 6 so

poglobljeno znanje s področja dela ali študija, skupaj s kritičnim razumevanjem teorij in načel

zahtevnejše spretnosti, ki dokazujejo obvladanje in inovativnost, potrebne za reševanje kompleksnih in nepredvidljivih problemov na specializiranem področju dela ali študija

vodenje kompleksnih tehničnih ali strokovnih dejavnosti ali projektov, prevzemanje odgovornosti za sprejemanje odločitev v nepredvidljivem delovnem ali študijskem okviru

prevzemanje odgovornosti za vodenje strokovnega razvoja posameznikov ali skupin

Raven 7 (*3)

Učni izidi na ravni 7 so

visoko specializirano znanje, ki delno vključuje najnovejša spoznanja s področja dela ali študija, kot podlaga za izvirna dognanja in/ali raziskave

kritično zavedanje o vprašanjih znanja z določenega področja in na stičiščih med posameznimi področji

specializirane spretnosti za reševanje problemov, potrebne pri raziskavah in/ali inovacijah za razvoj novega znanja in postopkov ter za povezovanje znanja z različnih področij

vodenje in preoblikovanje okvirov dela ali študija, ki so kompleksni, nepredvidljivi in do katerih je treba pristopati z novimi strategijami

prevzemanje odgovornosti za prispevanje k strokovnemu znanju in praksi in/ali za pregled strateškega delovanja delovnih skupin

Raven 8 (*4)

Učni izidi na ravni 8 so

najbolj izpopolnjeno znanje na področju dela ali študija in na stičiščih med posameznimi področji

najzahtevnejše in specializirane spretnosti ter tehnike, vključno s sintezo in vrednotenjem, potrebne za reševanje kritičnih problemov v raziskavah in/ali inovacijah, ter za razširitev in ponovno opredelitev obstoječega znanja ali poklicnih praks

izkazovanje znatne avtoritete, inovativnosti, samostojnosti, znanstvene in poklicne integritete ter trajne zavezanosti razvijanju novih zamisli ali procesov na vodilnih področjih dela ali študija, vključno z raziskavami

Ogrodje kvalifikacij za evropski visokošolski prostor zagotavlja opisnike za tri cikle, o katerih so se dogovorili ministri za visoko šolstvo na zasedanju v Bergnu maja 2005 v okviru bolonjskega procesa. Opisnik za posamezni cikel ponuja splošno izjavo o tipičnih pričakovanjih glede dosežkov in sposobnosti, povezanih s kvalifikacijami, ki pomenijo zaključek navedenega cikla.

---

(*1)  Opisnik za kratki cikel, ki ga je oblikovala skupna pobuda za kakovost kot del bolonjskega procesa (ki je lahko v okviru prvega cikla ali povezan z njim), ustreza učnim izidom za raven 5 EOK.

(*2)  Opisnik za prvi cikel ustreza učnim izidom za raven 6 EOK.

(*3)  Opisnik za drugi cikel ustreza učnim izidom za raven 7 EOK.

(*4)  Opisnik za tretji cikel ustreza učnim izidom za raven 8 EOK.

---

PRILOGA III

Merila in postopki za umeščanje nacionalnih ogrodij ali sistemov kvalifikacij v evropsko ogrodje kvalifikacij (EOK)

| 1. | Pristojni organi jasno določijo in objavijo odgovornosti in/ali zakonsko pristojnost vseh zadevnih nacionalnih organov, vključenih v postopek umeščanja. |
| --- | --- |

1.

Pristojni organi jasno določijo in objavijo odgovornosti in/ali zakonsko pristojnost vseh zadevnih nacionalnih organov, vključenih v postopek umeščanja.

| 2. | Povezava med nacionalnimi ogrodji ali sistemi kvalifikacij ter opisniki za posamezne ravni EOK je jasna in dokazljiva. |
| --- | --- |

2.

Povezava med nacionalnimi ogrodji ali sistemi kvalifikacij ter opisniki za posamezne ravni EOK je jasna in dokazljiva.

| 3. | Nacionalna ogrodja ali sistemi kvalifikacij in njihove kvalifikacije temeljijo na načelu in cilju učnih izidov ter so povezani z ureditvami vrednotenja neformalnega in priložnostnega učenja ter po potrebi s kreditnimi sistemi. |
| --- | --- |

3.

Nacionalna ogrodja ali sistemi kvalifikacij in njihove kvalifikacije temeljijo na načelu in cilju učnih izidov ter so povezani z ureditvami vrednotenja neformalnega in priložnostnega učenja ter po potrebi s kreditnimi sistemi.

| 4. | Postopki za vključevanje kvalifikacij v nacionalno ogrodje kvalifikacij ali za opis mesta kvalifikacij v nacionalnem sistemu kvalifikacij so pregledni. |
| --- | --- |

4.

Postopki za vključevanje kvalifikacij v nacionalno ogrodje kvalifikacij ali za opis mesta kvalifikacij v nacionalnem sistemu kvalifikacij so pregledni.

| 5. | Nacionalni sistemi za zagotavljanje kakovosti izobraževanja in usposabljanja so povezani z nacionalnimi ogrodji ali sistemi kvalifikacij ter so skladni z načeli za zagotavljanje kakovosti iz Priloge IV k temu priporočilu. |
| --- | --- |

5.

Nacionalni sistemi za zagotavljanje kakovosti izobraževanja in usposabljanja so povezani z nacionalnimi ogrodji ali sistemi kvalifikacij ter so skladni z načeli za zagotavljanje kakovosti iz Priloge IV k temu priporočilu.

| 6. | Postopek umeščanja vključuje izrecno potrditev ustreznih organov za zagotavljanje kakovosti, da je poročilo o umeščanju v skladu z ustreznimi nacionalnimi predpisi, ureditvami in prakso za zagotavljanje kakovosti. |
| --- | --- |

6.

Postopek umeščanja vključuje izrecno potrditev ustreznih organov za zagotavljanje kakovosti, da je poročilo o umeščanju v skladu z ustreznimi nacionalnimi predpisi, ureditvami in prakso za zagotavljanje kakovosti.

| 7. | V postopek umeščanja so vključeni mednarodni strokovnjaki, poročila o umeščanju pa vsebujejo pisno izjavo vsaj dveh mednarodnih strokovnjakov iz dveh različnih držav o postopku umeščanja. |
| --- | --- |

7.

V postopek umeščanja so vključeni mednarodni strokovnjaki, poročila o umeščanju pa vsebujejo pisno izjavo vsaj dveh mednarodnih strokovnjakov iz dveh različnih držav o postopku umeščanja.

| 8. | Pristojni organ ali organi potrdijo umestitev nacionalnih ogrodij ali sistemov kvalifikacij v EOK. Pristojni organi, vključno z nacionalnimi koordinacijskimi točkami EOK, objavijo skupno celovito poročilo s podrobno razlago umeščanja in utemeljitvami tega umeščanja. Poročilo obravnava vsako merilo posebej. To poročilo se lahko uporablja za samopotrjevanje glede na ogrodje kvalifikacij za evropski visokošolski prostor in v skladu z merili slednjega za samopotrjevanje. |
| --- | --- |

8.

Pristojni organ ali organi potrdijo umestitev nacionalnih ogrodij ali sistemov kvalifikacij v EOK. Pristojni organi, vključno z nacionalnimi koordinacijskimi točkami EOK, objavijo skupno celovito poročilo s podrobno razlago umeščanja in utemeljitvami tega umeščanja. Poročilo obravnava vsako merilo posebej. To poročilo se lahko uporablja za samopotrjevanje glede na ogrodje kvalifikacij za evropski visokošolski prostor in v skladu z merili slednjega za samopotrjevanje.

| 9. | V šestih mesecih od potrditve ali dopolnitve poročila o umeščanju države članice in druge sodelujoče države objavijo poročilo o umeščanju in na ustreznem evropskem portalu zagotovijo ustrezne informacije za namene primerjave. |
| --- | --- |

9.

V šestih mesecih od potrditve ali dopolnitve poročila o umeščanju države članice in druge sodelujoče države objavijo poročilo o umeščanju in na ustreznem evropskem portalu zagotovijo ustrezne informacije za namene primerjave.

| 10. | Po koncu postopka umeščanja kvalifikacij bi morali vsi novi dokumenti, ki se nanašajo na kvalifikacije, ki so vključene v nacionalna ogrodja ali sisteme kvalifikacij (npr. potrdila, spričevala ter priloge k potrdilom in spričevalom) in/ali registre kvalifikacij, ki jih izdajo pristojni organi, vsebovati jasno umestitev – s pomočjo nacionalnih ogrodij ali sistemov kvalifikacij – na ustrezno raven EOK. |
| --- | --- |

10.

Po koncu postopka umeščanja kvalifikacij bi morali vsi novi dokumenti, ki se nanašajo na kvalifikacije, ki so vključene v nacionalna ogrodja ali sisteme kvalifikacij (npr. potrdila, spričevala ter priloge k potrdilom in spričevalom) in/ali registre kvalifikacij, ki jih izdajo pristojni organi, vsebovati jasno umestitev – s pomočjo nacionalnih ogrodij ali sistemov kvalifikacij – na ustrezno raven EOK.

---

PRILOGA IV

Načela zagotavljanja kakovosti za kvalifikacije, ki so del nacionalnih ogrodij ali sistemov kvalifikacij, umeščenih v evropsko ogrodje kvalifikacij EOK

Za vse kvalifikacije z ravnjo EOK bi morala biti zagotovljena kakovost, da bi se povečalo zaupanje v njihovo kakovost in raven.

V skladu z nacionalnimi okoliščinami in ob upoštevanju razlik med sektorji bi bilo treba poskrbeti, da zagotavljanje kakovosti kvalifikacij z ravnjo EOK (1)
   (2):

| 1. | obravnava zasnovo kvalifikacij ter uporabo pristopa, ki temelji na izidih učenja; |
| --- | --- |

1.

obravnava zasnovo kvalifikacij ter uporabo pristopa, ki temelji na izidih učenja;

| 2. | zagotavlja veljavno in zanesljivo ocenjevanje v skladu z dogovorjenimi in preglednimi standardi, ki temeljijo na učnih izidih, ter obravnava postopek potrjevanja; |
| --- | --- |

2.

zagotavlja veljavno in zanesljivo ocenjevanje v skladu z dogovorjenimi in preglednimi standardi, ki temeljijo na učnih izidih, ter obravnava postopek potrjevanja;

| 3. | zajema mehanizme povratnih informacij in postopke za stalno izboljševanje; |
| --- | --- |

3.

zajema mehanizme povratnih informacij in postopke za stalno izboljševanje;

| 4. | vključuje vse ustrezne deležnike v vseh fazah postopka; |
| --- | --- |

4.

vključuje vse ustrezne deležnike v vseh fazah postopka;

| 5. | zajema enotne metode vrednotenja, ki povezujejo samoocenjevanje in zunanji pregled; |
| --- | --- |

5.

zajema enotne metode vrednotenja, ki povezujejo samoocenjevanje in zunanji pregled;

| 6. | postane sestavni del notranjega upravljanja (vključno z dejavnostmi podizvajalcev) organov, ki dodeljujejo kvalifikacije z ravnjo EOK; |
| --- | --- |

6.

postane sestavni del notranjega upravljanja (vključno z dejavnostmi podizvajalcev) organov, ki dodeljujejo kvalifikacije z ravnjo EOK;

| 7. | temelji na jasnih in merljivih ciljih, standardih in smernicah; |
| --- | --- |

7.

temelji na jasnih in merljivih ciljih, standardih in smernicah;

| 8. | je podprto z ustreznimi viri; |
| --- | --- |

8.

je podprto z ustreznimi viri;

| 9. | vključuje redni pregled obstoječih zunanjih nadzornih organov ali agencij, ki izvajajo zagotavljanje kakovosti; |
| --- | --- |

9.

vključuje redni pregled obstoječih zunanjih nadzornih organov ali agencij, ki izvajajo zagotavljanje kakovosti;

| 10. | vključuje elektronski dostop do rezultatov ocenjevanja. |
| --- | --- |

10.

vključuje elektronski dostop do rezultatov ocenjevanja.

---

(1)  Ta skupna načela so v celoti skladna z evropskimi standardi in smernicami za zagotavljanje kakovosti v evropskem visokošolskem prostoru (ESG) in evropskim referenčnim okvirom za zagotavljanje kakovosti poklicnega izobraževanja in usposabljanja (EQAVET).

(2)  Ta načela se glede na nacionalne okoliščine ne smejo uporabljati za splošno izobraževanje.

---

PRILOGA V

Načela za kreditne sisteme, ki se nanašajo na nacionalna ogrodja ali sisteme kvalifikacij, umeščene v evropsko ogrodje kvalifikacij (EOK) (1)

EOK ter nacionalna ogrodja ali sistemi kvalifikacij bi morala z uporabo pristopa, temelječega na učnih izidih, zagotavljati boljšo podporo posameznikom pri prehodih (i) med različnimi ravnmi izobraževanja in usposabljanja, (ii) znotraj področij izobraževanja in usposabljanja ter med njimi, (iii) med izobraževanjem in usposabljanjem ter trgom dela ter (iv) znotraj države in prek njenih meja. Brez poseganja v nacionalne odločitve glede (i) uporabe kreditnih sistemov in (ii) njihove navezave na nacionalna ogrodja ali sisteme kvalifikacij bi morali različni kreditni sistemi po potrebi sodelovati z nacionalnimi ogrodji ali sistemi kvalifikacij, da bi se tako podprlo prenašanje kvalifikacij in napredovanje učencev. Zato bi morali kreditni sistemi, povezani z nacionalnimi ogrodji ali sistemi kvalifikacij, kadar je to ustrezno, spoštovati naslednja načela:

| 1. | Kreditni sistemi bi morali biti naklonjeni prožnim učnim potem v korist posameznih učencev. |
| --- | --- |

1.

Kreditni sistemi bi morali biti naklonjeni prožnim učnim potem v korist posameznih učencev.

| 2. | Pri oblikovanju in razvoju kvalifikacij bi bilo treba sistematično uporabljati pristop na podlagi učnih izidov, da se omogočita lažje prenašanje (delov) kvalifikacij in napredek pri učenju. |
| --- | --- |

2.

Pri oblikovanju in razvoju kvalifikacij bi bilo treba sistematično uporabljati pristop na podlagi učnih izidov, da se omogočita lažje prenašanje (delov) kvalifikacij in napredek pri učenju.

| 3. | Kreditni sistemi bi morali olajšati prenašanje učnih izidov in napredovanje učencev preko institucionalnih in državnih meja. |
| --- | --- |

3.

Kreditni sistemi bi morali olajšati prenašanje učnih izidov in napredovanje učencev preko institucionalnih in državnih meja.

| 4. | Kreditni sistemi bi morali temeljiti na jasnem in preglednem zagotavljanju kakovosti. |
| --- | --- |

4.

Kreditni sistemi bi morali temeljiti na jasnem in preglednem zagotavljanju kakovosti.

| 5. | Krediti, ki jih je posameznik pridobil, morajo biti dokumentirani, pri čemer je treba navesti pridobljene učne izide, ime institucije, pristojne za dodeljevanje kreditov, in, kadar je ustrezno, vrednost, povezano s kreditom. |
| --- | --- |

5.

Krediti, ki jih je posameznik pridobil, morajo biti dokumentirani, pri čemer je treba navesti pridobljene učne izide, ime institucije, pristojne za dodeljevanje kreditov, in, kadar je ustrezno, vrednost, povezano s kreditom.

| 6. | Sistemi prenašanja in zbiranja kreditov bi si morali prizadevati za sinergije z ureditvami vrednotenja predhodnega učenja ter olajševanje in spodbujanje prenosa in napredovanja učencev. |
| --- | --- |

6.

Sistemi prenašanja in zbiranja kreditov bi si morali prizadevati za sinergije z ureditvami vrednotenja predhodnega učenja ter olajševanje in spodbujanje prenosa in napredovanja učencev.

| 7. | Da bi omogočili razvoj in izboljšave kreditnih sistemov, bi morali deležniki sodelovati na ustrezni nacionalni ravni in ravni Unije. |
| --- | --- |

7.

Da bi omogočili razvoj in izboljšave kreditnih sistemov, bi morali deležniki sodelovati na ustrezni nacionalni ravni in ravni Unije.

---

(1)  Ta skupna načela so povsem skladna z evropskim sistemom prenašanja in zbiranja kreditnih točk (ECTS) in evropskim sistemom kreditnih točk v poklicnem izobraževanju in usposabljanju (ECVET).

---

PRILOGA VI

Elementi za podatkovna polja za elektronsko objavo informacij o kvalifikacijah z ravnjo EOK

| PODATKI | Obvezno/neobvezno |
| --- | --- |
| Naziv kvalifikacije | Obvezno |
| Polje (*1) | Obvezno |
| Država/regija (oznaka) | Obvezno |
| Raven EOK | Obvezno |
| Opis kvalifikacije (*3) | Bodisi | Znanje | Obvezno |
| Spretnosti | Obvezno |
| Odgovornost in samostojnost | Obvezno |
| Bodisi | Besedilno polje z opisom tega, kar naj bi učenec znal, razumel in bil sposoben opraviti | Obvezno |
| Organ, pristojen za dodeljevanje, ali pristojni organ (*2) | | Obvezno |
| Kreditne točke/nominalna obremenitev za dosego učnih izidov | | Neobvezno |
| Notranji postopki za zagotavljanje kakovosti | | Neobvezno |
| Zunanje zagotavljanje kakovosti/regulativni organ | | Neobvezno |
| Dodatne informacije o kvalifikaciji | | Neobvezno |
| Vir informacij | | Neobvezno |
| Povezava na ustrezne priloge | | Neobvezno |
| Spletni naslov kvalifikacije | | Neobvezno |
| Jezik informacije (oznaka) | | Neobvezno |
| Vpisni pogoji | | Neobvezno |
| Datum izteka (če je ustrezno) | | Neobvezno |
| Postopki za pridobitev kvalifikacije | | Neobvezno |
| Povezava s poklici ali poklicnimi področji | | Neobvezno |

PODATKI

Obvezno/neobvezno

Naziv kvalifikacije

Obvezno

Polje (*1)

Obvezno

Država/regija (oznaka)

Obvezno

Raven EOK

Obvezno

Opis kvalifikacije (*3)

Bodisi

Znanje

Obvezno

Spretnosti

Obvezno

Odgovornost in samostojnost

Obvezno

Bodisi

Besedilno polje z opisom tega, kar naj bi učenec znal, razumel in bil sposoben opraviti

Obvezno

Organ, pristojen za dodeljevanje, ali pristojni organ (*2)

Obvezno

Kreditne točke/nominalna obremenitev za dosego učnih izidov

Neobvezno

Notranji postopki za zagotavljanje kakovosti

Neobvezno

Zunanje zagotavljanje kakovosti/regulativni organ

Neobvezno

Dodatne informacije o kvalifikaciji

Neobvezno

Vir informacij

Neobvezno

Povezava na ustrezne priloge

Neobvezno

Spletni naslov kvalifikacije

Neobvezno

Jezik informacije (oznaka)

Neobvezno

Vpisni pogoji

Neobvezno

Datum izteka (če je ustrezno)

Neobvezno

Postopki za pridobitev kvalifikacije

Neobvezno

Povezava s poklici ali poklicnimi področji

Neobvezno

---

(*1)  ISCED FoET2013

(*2)  Minimalne informacije o organu, pristojnem za dodeljevanje, ali pristojnem organu za lažje iskanje informacij o tem organu; te minimalne informacije vključujejo naziv organa ali po potrebi naziv skupine organov, pristojnih za dodeljevanje, ali pristojnih organov, ter spletni naslov ali kontaktne podatke.

(*3)  Prazno besedilno polje brez predpisane uporabe standardne terminologije. Tu države članice opisa niso zavezane prevesti v druge jezike EU.

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 15.6.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 189/29 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 189/29

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.8301 – GE/ATI/JV)

(Besedilo velja za EGP)

(2017/C 189/04)

Komisija se je 2. junija 2017 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32017M8301. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32017M8301. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

| 15.6.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 189/29 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 189/29

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.8190 – Weichai/Kion)

(Besedilo velja za EGP)

(2017/C 189/05)

Komisija se je 15. februarja 2017 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32017M8190. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32017M8190. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Svet

| 15.6.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 189/30 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 189/30

---

Sklepi Sveta o vlogi mladinskega dela v podporo mladim pri razvoju bistvenih življenjskih spretnosti, ki so jim v pomoč pri uspešnem vstopanju v odraslost, dejavno državljanstvo in delovno življenje

(2017/C 189/06)

SVET EVROPSKE UNIJE, ki

ŽELI SPOMNITI NA:

| 1. | politično ozadje tega vprašanja, ki je navedeno v prilogi I k tem sklepom; |
| --- | --- |

1.

politično ozadje tega vprašanja, ki je navedeno v prilogi I k tem sklepom;

PRIZNAVA, DA:

| 2. | se Evropska unija sooča z velikimi gospodarskimi in socialnimi izzivi, deloma tudi zaradi vse obsežnejših migracij, posledice finančne in gospodarske krize. |
| --- | --- |

2.

se Evropska unija sooča z velikimi gospodarskimi in socialnimi izzivi, deloma tudi zaradi vse obsežnejših migracij, posledice finančne in gospodarske krize.

| 3. | Ti premiki predstavljajo posebne izzive za demokratične vrednote, socialno kohezijo, možnosti za zaposlitev in poklicno življenje ter vključevanje in dobrobit mladih, predvsem ogroženih in tistih, ki imajo manj priložnosti. |
| --- | --- |

3.

Ti premiki predstavljajo posebne izzive za demokratične vrednote, socialno kohezijo, možnosti za zaposlitev in poklicno življenje ter vključevanje in dobrobit mladih, predvsem ogroženih in tistih, ki imajo manj priložnosti.

| 4. | Za uspešno spoprijemanje s temi izzivi je bistveno, da mladi pridobijo potrebne življenjske spretnosti (1) in na podlagi njih okrepijo dojemanje aktivnega državljanstva ter pravic in odgovornosti, priznavanja in spoštovanja demokratičnih vrednot, kulturne raznolikosti in zagotavljanja svobode izražanja in prepričanja, ki izhajajo iz njega. |
| --- | --- |

4.

Za uspešno spoprijemanje s temi izzivi je bistveno, da mladi pridobijo potrebne življenjske spretnosti (1) in na podlagi njih okrepijo dojemanje aktivnega državljanstva ter pravic in odgovornosti, priznavanja in spoštovanja demokratičnih vrednot, kulturne raznolikosti in zagotavljanja svobode izražanja in prepričanja, ki izhajajo iz njega.

| 5. | Razvoj življenjskih spretnosti je ob tem pomemben ne le za spoprijemanje z gospodarsko, politično in družbeno ceno ter človeškega davka visoke stopnje brezposelnosti mladih, temveč tudi za pomoč mladim pri začrtavanju in kovanju prihodnosti prek kakovostnega zaposlovanja, socialne vključenosti in aktivnega državljanstva; |
| --- | --- |

5.

Razvoj življenjskih spretnosti je ob tem pomemben ne le za spoprijemanje z gospodarsko, politično in družbeno ceno ter človeškega davka visoke stopnje brezposelnosti mladih, temveč tudi za pomoč mladim pri začrtavanju in kovanju prihodnosti prek kakovostnega zaposlovanja, socialne vključenosti in aktivnega državljanstva;

UPOŠTEVA:

| 6. | Resolucijo Sveta o programu za nova znanja in spretnosti za vključujočo in konkurenčno Evropo
   (2) in predvsem ugotovitev, zapisano v njej, da „[je] [p]omembno [...], da se ne usmerimo zgolj na trenutne potrebe trga dela, pač pa tudi na tiste vidike izobraževanja in usposabljanja, na podlagi katerih se lahko spodbujajo inovacije, podjetništvo in ustvarjalnost, oblikujejo sektorji, ustvarjajo delovna mesta in novi trgi, krepi vloga ljudi (vključno z najbolj ranljivimi), bogati demokratično življenje ter razvija dejaven, nadarjen in aktiven državljan.“ |
| --- | --- |

6.

Resolucijo Sveta o programu za nova znanja in spretnosti za vključujočo in konkurenčno Evropo
   (2) in predvsem ugotovitev, zapisano v njej, da „[je] [p]omembno [...], da se ne usmerimo zgolj na trenutne potrebe trga dela, pač pa tudi na tiste vidike izobraževanja in usposabljanja, na podlagi katerih se lahko spodbujajo inovacije, podjetništvo in ustvarjalnost, oblikujejo sektorji, ustvarjajo delovna mesta in novi trgi, krepi vloga ljudi (vključno z najbolj ranljivimi), bogati demokratično življenje ter razvija dejaven, nadarjen in aktiven državljan.“

| 7. | pregled priporočila o ključnih kompetencah za vseživljenjsko učenje (3), ki ponuja priložnost za vključujoč pristop k razvoju kompetenc, ki lahko pomagajo mladim in jim olajšajo uspešno vstopanje v odraslost, aktivno državljanstvo in delovno življenje. Na številne življenjske spretnosti, ki so opredeljene v teh sklepih Sveta, se sklicuje že tudi sedanji Evropski okvir ključnih kompetenc, čeprav zanje uporablja drugačne izraze; |
| --- | --- |

7.

pregled priporočila o ključnih kompetencah za vseživljenjsko učenje (3), ki ponuja priložnost za vključujoč pristop k razvoju kompetenc, ki lahko pomagajo mladim in jim olajšajo uspešno vstopanje v odraslost, aktivno državljanstvo in delovno življenje. Na številne življenjske spretnosti, ki so opredeljene v teh sklepih Sveta, se sklicuje že tudi sedanji Evropski okvir ključnih kompetenc, čeprav zanje uporablja drugačne izraze;

POUDARJA NASLEDNJE:

| 8. | Čeprav ima reševanje problema brezposelnosti mladih ter z njo povezanega razkrajanja družbenega tkiva in politične odtujenosti več vidikov, mora mladinski sektor prek učinkovitega mladinskega dela odigrati svojo vlogo pri pomoči mladim, da pridobijo in razvijejo življenjske spretnosti, ki jim bodo pomagale kar najbolje izkoristiti njihov potencial ter jih podpreti pri doseganju in ohranjanju izpolnjujočega in produktivnega osebnega, družbenega in poklicnega življenja. Takšne življenjske spretnosti lahko pripomorejo tudi k preprečevanju marginalizacije in boju proti propagandi, retoriki in ravnanju, ki bi bili lahko povezani z radikalizacijo, ki lahko vodi v nasilni ekstremizem; |
| --- | --- |

8.

Čeprav ima reševanje problema brezposelnosti mladih ter z njo povezanega razkrajanja družbenega tkiva in politične odtujenosti več vidikov, mora mladinski sektor prek učinkovitega mladinskega dela odigrati svojo vlogo pri pomoči mladim, da pridobijo in razvijejo življenjske spretnosti, ki jim bodo pomagale kar najbolje izkoristiti njihov potencial ter jih podpreti pri doseganju in ohranjanju izpolnjujočega in produktivnega osebnega, družbenega in poklicnega življenja. Takšne življenjske spretnosti lahko pripomorejo tudi k preprečevanju marginalizacije in boju proti propagandi, retoriki in ravnanju, ki bi bili lahko povezani z radikalizacijo, ki lahko vodi v nasilni ekstremizem;

PRIZNAVA NASLEDNJE:

| 9. | Medtem ko lahko mladinsko delo zajema širok razpon ukrepov, projektov, programov, dejavnosti in pobud različnih ponudnikov v različnih okoljih, prakso in težišče mladinskega dela določa osebni in socialni razvoj mladih. |
| --- | --- |

9.

Medtem ko lahko mladinsko delo zajema širok razpon ukrepov, projektov, programov, dejavnosti in pobud različnih ponudnikov v različnih okoljih, prakso in težišče mladinskega dela določa osebni in socialni razvoj mladih.

| 10. | Učinkovito mladinsko delo lahko prinese pozitivne rezultate za mlade prek:






  — | razvoja njihovih kompetenc in s tem spodbujanja njihovega osebnega razvoja, |
| --- | --- | --- |

10.

Učinkovito mladinsko delo lahko prinese pozitivne rezultate za mlade prek:

—

razvoja njihovih kompetenc in s tem spodbujanja njihovega osebnega razvoja,

| — | širjenja in spodbujanja pozitivnih družbenih vrednot, ravnanja in odnosa, predvsem v njihovih odnosih z drugimi, |
| --- | --- |

—

širjenja in spodbujanja pozitivnih družbenih vrednot, ravnanja in odnosa, predvsem v njihovih odnosih z drugimi,

| — | spodbujanja njihove ustvarjalne in inovativne moči ter potenciala, ki jim bo omogočil uspešno sodelovanje v poklicnem življenju, |
| --- | --- |

—

spodbujanja njihove ustvarjalne in inovativne moči ter potenciala, ki jim bo omogočil uspešno sodelovanje v poklicnem življenju,

| — | spodbujanja demokratičnih vrednot in s tem krepitve aktivnega državljanstva in demokratične udeležbe. |
| --- | --- |

—

spodbujanja demokratičnih vrednot in s tem krepitve aktivnega državljanstva in demokratične udeležbe.

| 11. | Življenjske spretnosti so ravnanja, ki so pozitivna, afirmativna in usmerjena v reševanje problemov ter se ustrezno in odgovorno uresničuje v vsakdanjem življenju – doma, na spletu, v družbi, pri izobraževanju in usposabljanju ter na delovnem mestu. So niz osebnih in socialnih spretnosti, pridobljenih prek izobraževanja in usposabljanja, mladinskega dela ter neformalnega in priložnostnega učenja, ter se lahko uporabljajo pri spoprijemanju s temami, vprašanji in problemi, ki se na splošno pojavljajo v vsakdanjem življenju; |
| --- | --- |

11.

Življenjske spretnosti so ravnanja, ki so pozitivna, afirmativna in usmerjena v reševanje problemov ter se ustrezno in odgovorno uresničuje v vsakdanjem življenju – doma, na spletu, v družbi, pri izobraževanju in usposabljanju ter na delovnem mestu. So niz osebnih in socialnih spretnosti, pridobljenih prek izobraževanja in usposabljanja, mladinskega dela ter neformalnega in priložnostnega učenja, ter se lahko uporabljajo pri spoprijemanju s temami, vprašanji in problemi, ki se na splošno pojavljajo v vsakdanjem življenju;

SOGLAŠA GLEDE NASLEDNJEGA:

| 12. | Življenjske spretnosti so pomembne za vse mlade, še posebej pa tiste, ki so ogroženi in imajo manj priložnosti, ter za njihovo zaposlovanje, socialno vključevanje in demokratično udeležbo. |
| --- | --- |

12.

Življenjske spretnosti so pomembne za vse mlade, še posebej pa tiste, ki so ogroženi in imajo manj priložnosti, ter za njihovo zaposlovanje, socialno vključevanje in demokratično udeležbo.

| 13. | Spodbujanje pridobivanja in razvijanja življenjskih spretnosti med mladimi ter omogočanje tega procesa je lahko sestavni del mladinske politike na evropski ravni in ravni držav članic; |
| --- | --- |

13.

Spodbujanje pridobivanja in razvijanja življenjskih spretnosti med mladimi ter omogočanje tega procesa je lahko sestavni del mladinske politike na evropski ravni in ravni držav članic;

UGOTAVLJA NASLEDNJE:

| 14. | Priloga II vsebuje razčlenjeni seznam življenjskih spretnosti z več pripadajočimi značilnostmi. Ta seznam ni ne preskriptiven ne izključujoč in odraža tiste življenjske spretnosti, ki jih mladinsko delo lahko spodbuja v največji meri in jih mladim lahko pomaga pridobiti (4). |
| --- | --- |

14.

Priloga II vsebuje razčlenjeni seznam življenjskih spretnosti z več pripadajočimi značilnostmi. Ta seznam ni ne preskriptiven ne izključujoč in odraža tiste življenjske spretnosti, ki jih mladinsko delo lahko spodbuja v največji meri in jih mladim lahko pomaga pridobiti (4).

| 15. | Življenjske spretnosti, kot so opredeljene v Prilogi II, se sproti spreminjajo in razvijajo; prednostno razvrščajo, predstavljajo in spodbujajo jih države članice ter ustrezni nacionalni in lokalni deležniki v EU; |
| --- | --- |

15.

Življenjske spretnosti, kot so opredeljene v Prilogi II, se sproti spreminjajo in razvijajo; prednostno razvrščajo, predstavljajo in spodbujajo jih države članice ter ustrezni nacionalni in lokalni deležniki v EU;

POZIVA DRŽAVE ČLANICE, NAJ OB SPOŠTOVANJU NAČELA SUBSIDIARNOSTI:

| 16. | spodbujajo prispevek mladinskega dela pri razvoju življenjskih spretnosti mladih v okvirih mladinske politike in ukrepov, usmerjenih v podporo mladih; |
| --- | --- |

16.

spodbujajo prispevek mladinskega dela pri razvoju življenjskih spretnosti mladih v okvirih mladinske politike in ukrepov, usmerjenih v podporo mladih;

| 17. | med ponudniki mladinskega dela razširjajo in spodbujajo učna orodja, metodologije in prakse, predvsem tiste, ki so jih razvili mladinski delavci in ki lahko pomagajo mladim pri pridobivanju življenjskih spretnosti; |
| --- | --- |

17.

med ponudniki mladinskega dela razširjajo in spodbujajo učna orodja, metodologije in prakse, predvsem tiste, ki so jih razvili mladinski delavci in ki lahko pomagajo mladim pri pridobivanju življenjskih spretnosti;

| 18. | nadalje podpirajo izobraževanje, usposabljanje ter dejavnosti vzajemnega učenja za ponudnike mladinskega dela, z namenom krepitve njihove zmogljivosti za podporo mladim pri pridobivanju življenjskih spretnosti; |
| --- | --- |

18.

nadalje podpirajo izobraževanje, usposabljanje ter dejavnosti vzajemnega učenja za ponudnike mladinskega dela, z namenom krepitve njihove zmogljivosti za podporo mladim pri pridobivanju življenjskih spretnosti;

| 19. | kjer je ustrezno, priznavajo in potrjujejo programe izobraževanja in usposabljanja za krepitev zmogljivosti plačanih ali prostovoljnih mladinskih delavcev in mladinskih voditeljev za uspešno uporabo učnih orodij, metodologij in praks, ki mladim pomagajo prepoznavati, pridobivati in razvijati življenjske spretnosti, ob uporabi orodij in metod za ocenjevanje in samoocenjevanje; |
| --- | --- |

19.

kjer je ustrezno, priznavajo in potrjujejo programe izobraževanja in usposabljanja za krepitev zmogljivosti plačanih ali prostovoljnih mladinskih delavcev in mladinskih voditeljev za uspešno uporabo učnih orodij, metodologij in praks, ki mladim pomagajo prepoznavati, pridobivati in razvijati življenjske spretnosti, ob uporabi orodij in metod za ocenjevanje in samoocenjevanje;

| 20. | med mladimi spodbujajo in krepijo prostovoljstvo, ki jim lahko olajša pridobivanje življenjskih spretnosti in lahko prispeva k njihovi udeležbi – ob ponudnikih mladinskega dela – pri mladinskodelovnih projektih in pobudah; |
| --- | --- |

20.

med mladimi spodbujajo in krepijo prostovoljstvo, ki jim lahko olajša pridobivanje življenjskih spretnosti in lahko prispeva k njihovi udeležbi – ob ponudnikih mladinskega dela – pri mladinskodelovnih projektih in pobudah;

POZIVA DRŽAVE ČLANICE IN KOMISIJO, NAJ V OKVIRU SVOJIH PRISTOJNOSTI:

| 21. | spodbujajo in zagotavljajo možnosti medsebojnega in vzajemnega učenja, projekte in pobude ponudnikom mladinskega dela za izmenjavo znanja, orodij in izkušenj za spodbujanje in razvoj življenjskih spretnosti pri mladih; |
| --- | --- |

21.

spodbujajo in zagotavljajo možnosti medsebojnega in vzajemnega učenja, projekte in pobude ponudnikom mladinskega dela za izmenjavo znanja, orodij in izkušenj za spodbujanje in razvoj življenjskih spretnosti pri mladih;

| 22. | preučijo, katere življenjske spretnosti, ki jih mladi pridobijo z mladinskim delom, se lahko opredelijo in dokumentirajo ter kako, da bi s tem olajšali ocenjevanje in potrjevanje prek mehanizmov za potrjevanje neformalnega in priložnostnega učenja (5); |
| --- | --- |

22.

preučijo, katere življenjske spretnosti, ki jih mladi pridobijo z mladinskim delom, se lahko opredelijo in dokumentirajo ter kako, da bi s tem olajšali ocenjevanje in potrjevanje prek mehanizmov za potrjevanje neformalnega in priložnostnega učenja (5);

| 23. | čim bolje izkoristijo program Erasmus+ in druge programe financiranja EU v podporo mladinskemu delu za spodbujanje in razvoj življenjskih spretnosti mladih; |
| --- | --- |

23.

čim bolje izkoristijo program Erasmus+ in druge programe financiranja EU v podporo mladinskemu delu za spodbujanje in razvoj življenjskih spretnosti mladih;

| 24. | okrepijo dialog med mladinskim delom, mladinsko politiko in raziskavami, povezanimi z mladimi, ter usklajevanje med lokalnimi, regionalnimi, nacionalnimi in evropskimi ravnmi, ter s tem olajšajo povezovanje v mreže, sodelovanje, medsebojno učenje in izmenjave, kar zadeva spodbujanje in razvoj življenjskih spretnosti mladih; |
| --- | --- |

24.

okrepijo dialog med mladinskim delom, mladinsko politiko in raziskavami, povezanimi z mladimi, ter usklajevanje med lokalnimi, regionalnimi, nacionalnimi in evropskimi ravnmi, ter s tem olajšajo povezovanje v mreže, sodelovanje, medsebojno učenje in izmenjave, kar zadeva spodbujanje in razvoj življenjskih spretnosti mladih;

| 25. | opredelijo, podprejo in razširjajo obstoječa in inovativna orodja, metodologije in prakse, ki spodbujajo življenjske spretnosti v različnih kontekstih mladinskega dela; |
| --- | --- |

25.

opredelijo, podprejo in razširjajo obstoječa in inovativna orodja, metodologije in prakse, ki spodbujajo življenjske spretnosti v različnih kontekstih mladinskega dela;

| 26. | spodbujajo in podpirajo medsektorska partnerstva in pobude, predvsem med ponudniki mladinskega dela, zavodi za izobraževanje in usposabljanje, socialnimi službami in službami za zaposlovanje ter socialnimi partnerji, ki pomagajo mladim pri pridobivanju in razvijanju življenjskih spretnosti; |
| --- | --- |

26.

spodbujajo in podpirajo medsektorska partnerstva in pobude, predvsem med ponudniki mladinskega dela, zavodi za izobraževanje in usposabljanje, socialnimi službami in službami za zaposlovanje ter socialnimi partnerji, ki pomagajo mladim pri pridobivanju in razvijanju življenjskih spretnosti;

POZIVA EVROPSKO KOMISIJO, NAJ:

| 27. | prispeva k nabiranju znanja o življenjskih spretnostih, ki se spodbujajo in razvijajo prek mladinskega dela in podpre države članice pri spodbujanju krepitve zmogljivosti in strokovnega razvoja mladinskih delavcev; |
| --- | --- |

27.

prispeva k nabiranju znanja o življenjskih spretnostih, ki se spodbujajo in razvijajo prek mladinskega dela in podpre države članice pri spodbujanju krepitve zmogljivosti in strokovnega razvoja mladinskih delavcev;

| 28. | spodbuja mladinsko delo kot sestavni del novega programa znanj in spretnosti za Evropo, ki pomeni dodano vrednost in je hkrati v oporo vsem vidikom programa; |
| --- | --- |

28.

spodbuja mladinsko delo kot sestavni del novega programa znanj in spretnosti za Evropo, ki pomeni dodano vrednost in je hkrati v oporo vsem vidikom programa;

| 29. | spodbuja in podpira medsektorski pristop pri pomoči mladim, da pridobijo in razvijejo potrebne kompetence, s čimer se jim olajša uspešen prehod v odraslost, dejavno državljanstvo in delovno življenje; |
| --- | --- |

29.

spodbuja in podpira medsektorski pristop pri pomoči mladim, da pridobijo in razvijejo potrebne kompetence, s čimer se jim olajša uspešen prehod v odraslost, dejavno državljanstvo in delovno življenje;

| 30. | poskrbi, da bodo ti sklepi Sveta prispevali k pregledu Priporočila o ključnih kompetencah za vseživljenjsko učenje z namenom krepitve in doslednosti z razsežnostjo življenjskih spretnosti znotraj evropskega okvira ključnih kompetenc. |
| --- | --- |

30.

poskrbi, da bodo ti sklepi Sveta prispevali k pregledu Priporočila o ključnih kompetencah za vseživljenjsko učenje z namenom krepitve in doslednosti z razsežnostjo življenjskih spretnosti znotraj evropskega okvira ključnih kompetenc.

---

(1)  Življenjske spretnosti v smislu teh sklepov Sveta so opredeljene v odstavkih 10–12 in v Prilogi II.

(2)  Resolucija Sveta o novem programu znanj in spretnosti za vključujočo in konkurenčno Evropo (UL C 467, 15.12.2016, str. 1).

(3)  Priporočilo Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o ključnih kompetencah za vseživljenjsko učenje (UL L 394, 30.12.2006, str. 10).

(4)  Za namene teh sklepov Sveta se razume, da so ponudniki mladinskega dela vse organizacije, agencije in drugi organi, tako tisti, ki prejemajo državno pomoč, kot prostovoljni, ki zagotavljajo na mladinskem delu temelječe programe, projekte, pobude in dejavnosti za mlade.

(5)  Priporočilo Sveta o priznavanju neformalnega in priložnostnega učenja (UL C 398, 22.12.2012, str. 1).

---

PRILOGA I

Politično ozadje

| — | Priporočilo Evropskega parlamenta in Sveta o ključnih kompetencah za vseživljenjsko učenje (UL L 394, 30.12.2006, str. 10). |
| --- | --- |

—

Priporočilo Evropskega parlamenta in Sveta o ključnih kompetencah za vseživljenjsko učenje (UL L 394, 30.12.2006, str. 10).

| — | Priporočilo Sveta o priznavanju neformalnega in priložnostnega učenja (UL C 398, 22.12.2012, str. 1). |
| --- | --- |

—

Priporočilo Sveta o priznavanju neformalnega in priložnostnega učenja (UL C 398, 22.12.2012, str. 1).

| — | Priporočilo Sveta o poteh izpopolnjevanja: Nove priložnosti za odrasle (UL C 484, 24.12.2016, str. 1). |
| --- | --- |

—

Priporočilo Sveta o poteh izpopolnjevanja: Nove priložnosti za odrasle (UL C 484, 24.12.2016, str. 1).

| — | Sklepi Sveta o prispevku kakovostnega mladinskega dela k razvoju, dobrobiti in socialni vključenosti mladih (UL C 168, 14.6.2013, str. 5). |
| --- | --- |

—

Sklepi Sveta o prispevku kakovostnega mladinskega dela k razvoju, dobrobiti in socialni vključenosti mladih (UL C 168, 14.6.2013, str. 5).

| — | Sklepi Sveta o čim boljši izrabi možnosti v okviru mladinske politike pri uresničevanju ciljev strategije Evropa 2020 (UL C 224, 3.8.2013, str. 2). |
| --- | --- |

—

Sklepi Sveta o čim boljši izrabi možnosti v okviru mladinske politike pri uresničevanju ciljev strategije Evropa 2020 (UL C 224, 3.8.2013, str. 2).

| — | Sklepi Sveta o krepitvi socialnega vključevanja mladih, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo (UL C 30, 1.2.2014, str. 5). |
| --- | --- |

—

Sklepi Sveta o krepitvi socialnega vključevanja mladih, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo (UL C 30, 1.2.2014, str. 5).

| — | Sklepi Sveta o spodbujanju podjetništva mladih za pospešitev socialnega vključevanja mladih (UL C 183, 14.6.2014, str. 18). |
| --- | --- |

—

Sklepi Sveta o spodbujanju podjetništva mladih za pospešitev socialnega vključevanja mladih (UL C 183, 14.6.2014, str. 18).

| — | Sklepi Sveta o krepitvi mladinskega dela zaradi zagotavljanja povezanih družb (UL C 170, 23.5.2015, str. 2). |
| --- | --- |

—

Sklepi Sveta o krepitvi mladinskega dela zaradi zagotavljanja povezanih družb (UL C 170, 23.5.2015, str. 2).

| — | Resolucija Sveta o spodbujanju politične participacije mladih v demokratičnem življenju v Evropi (UL C 417, 15.12.2015, str. 10). |
| --- | --- |

—

Resolucija Sveta o spodbujanju politične participacije mladih v demokratičnem življenju v Evropi (UL C 417, 15.12.2015, str. 10).

| — | Skupno poročilo Sveta in Komisije o izvajanju prenovljenega okvira za evropsko sodelovanje na področju mladine (2010–2018) (UL C 417, 15.12.2015, str. 17). |
| --- | --- |

—

Skupno poročilo Sveta in Komisije o izvajanju prenovljenega okvira za evropsko sodelovanje na področju mladine (2010–2018) (UL C 417, 15.12.2015, str. 17).

| — | Sklepi Sveta o vlogi prostovoljnih dejavnosti v športu pri spodbujanju aktivnega državljanstva (UL C 372, 20.12.2011, str. 24). |
| --- | --- |

—

Sklepi Sveta o vlogi prostovoljnih dejavnosti v športu pri spodbujanju aktivnega državljanstva (UL C 372, 20.12.2011, str. 24).

| — | Sklepi Sveta o povečanju vloge množičnega športa pri razvoju prečnih veščin, predvsem med mladimi (UL C 172, 27.5.2015, str. 8). |
| --- | --- |

—

Sklepi Sveta o povečanju vloge množičnega športa pri razvoju prečnih veščin, predvsem med mladimi (UL C 172, 27.5.2015, str. 8).

| — | Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Novi program znanj in spretnosti za Evropo – z roko v roki za večji človeški kapital, zaposljivost in konkurenčnost (2016). |
| --- | --- |

—

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Novi program znanj in spretnosti za Evropo – z roko v roki za večji človeški kapital, zaposljivost in konkurenčnost (2016).

| — | Resolucija Sveta o programu za nova znanja in spretnosti za vključujočo in konkurenčno Evropo (UL C 467, 15.12.2016, str. 1). |
| --- | --- |

—

Resolucija Sveta o programu za nova znanja in spretnosti za vključujočo in konkurenčno Evropo (UL C 467, 15.12.2016, str. 1).

| — | Sklepi Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o preprečevanju radikalizacije, ki vodi v nasilni ekstremizem (UL C 467, 15.12.2016, str. 3). |
| --- | --- |

—

Sklepi Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o preprečevanju radikalizacije, ki vodi v nasilni ekstremizem (UL C 467, 15.12.2016, str. 3).

Študije, poročila skupine strokovnjakov in deklaracije

| — | Delo z mladimi: pomen mladinskega dela v Evropski uniji (2014). |
| --- | --- |

—

Delo z mladimi: pomen mladinskega dela v Evropski uniji (2014).

| — | Razvoj ustvarjalnosti in inovacijskega potenciala mladih prek neformalnega učenja na načine, ki so pomembni za zaposlovanje (2014). |
| --- | --- |

—

Razvoj ustvarjalnosti in inovacijskega potenciala mladih prek neformalnega učenja na načine, ki so pomembni za zaposlovanje (2014).

| — | Kakovostno mladinsko delo – skupni okvir za nadaljnji razvoj mladinskega dela (2015). |
| --- | --- |

—

Kakovostno mladinsko delo – skupni okvir za nadaljnji razvoj mladinskega dela (2015).

| — | Prispevek mladinskega dela k reševanju izzivov, s katerimi se soočajo mladi, zlasti pri prehodu od izobraževanja k zaposlitvi (2015). |
| --- | --- |

—

Prispevek mladinskega dela k reševanju izzivov, s katerimi se soočajo mladi, zlasti pri prehodu od izobraževanja k zaposlitvi (2015).

| — | Deklaracija, pripravljena v okviru Prve evropske konvencije o mladinskem delu (2010). |
| --- | --- |

—

Deklaracija, pripravljena v okviru Prve evropske konvencije o mladinskem delu (2010).

| — | Poročilo in deklaracija, pripravljena v okviru Druge evropske konvencije o mladinskem delu (2015). |
| --- | --- |

—

Poročilo in deklaracija, pripravljena v okviru Druge evropske konvencije o mladinskem delu (2015).

---

PRILOGA II (1)

| Razčlenjeni seznam življenjskih spretnosti in njihovih značilnosti










  Medosebne | Komunikacijske | Kognitivne | Osebne |
| --- | --- | --- | --- |
| Vodenje, reševanje sporov, načrtovanje in organizacija, skupinsko delo, pogajanje, zavest o medkulturnih razlikah. | Izražanje (in poslušanje) mnenj in stališč, razpravljanje, digitalna in medijska pismenost, predstavljanje, zagovorništvo. | Kritično razmišljanje, utemeljena analiza, ustvarjalno razmišljanje, reševanje problemov, sprejemanje odločitev, razlaganje, presoja. | Samozavest, samospoštovanje, vzdržljivost, neodvisnost, dajanje pobud, empatija. |

Razčlenjeni seznam življenjskih spretnosti in njihovih značilnosti

Medosebne

Komunikacijske

Kognitivne

Osebne

Vodenje, reševanje sporov, načrtovanje in organizacija, skupinsko delo, pogajanje, zavest o medkulturnih razlikah.

Izražanje (in poslušanje) mnenj in stališč, razpravljanje, digitalna in medijska pismenost, predstavljanje, zagovorništvo.

Kritično razmišljanje, utemeljena analiza, ustvarjalno razmišljanje, reševanje problemov, sprejemanje odločitev, razlaganje, presoja.

Samozavest, samospoštovanje, vzdržljivost, neodvisnost, dajanje pobud, empatija.

Za te življenjske spretnosti je značilno, da so:

| | holistične – stremijo k razvoju celotne osebe in ji pomagajo doseči pozitivno samorealizacijo kot posamezniku in socialnemu bitju; |
| --- | --- |

holistične – stremijo k razvoju celotne osebe in ji pomagajo doseči pozitivno samorealizacijo kot posamezniku in socialnemu bitju;

| | pomembne same po sebi – mladim nudijo pozitivne učne izkušnje, ki jih bogatijo in spodbujajo njihov razvoj; |
| --- | --- |

pomembne same po sebi – mladim nudijo pozitivne učne izkušnje, ki jih bogatijo in spodbujajo njihov razvoj;

| | dopolnjujoče in krepitvene – spodbujajo učenje in razvoj mladih pri izobraževanju in usposabljanju, v družini, skupnosti, javnem in družbenem življenju ter na delovnem mestu; |
| --- | --- |

dopolnjujoče in krepitvene – spodbujajo učenje in razvoj mladih pri izobraževanju in usposabljanju, v družini, skupnosti, javnem in družbenem življenju ter na delovnem mestu;

| | transverzalne in medsektorske – ne glede na kontekst so pridobljene spretnosti neposredno relevantne in uporabne, tako v izobraževanju kot na delovnem mestu, v skupnosti ali pri kulturnem, družbenem in političnem udejstvovanju; |
| --- | --- |

transverzalne in medsektorske – ne glede na kontekst so pridobljene spretnosti neposredno relevantne in uporabne, tako v izobraževanju kot na delovnem mestu, v skupnosti ali pri kulturnem, družbenem in političnem udejstvovanju;

| | krepijo samozavest in sposobnost – omogočajo, da se nadarjenost mladih ter njihove sposobnosti in zmožnosti, kot tudi ravnanje in odnos, konstruktivno odrazijo v osebnem, javnem, kulturnem in delovnem življenju. |
| --- | --- |

krepijo samozavest in sposobnost – omogočajo, da se nadarjenost mladih ter njihove sposobnosti in zmožnosti, kot tudi ravnanje in odnos, konstruktivno odrazijo v osebnem, javnem, kulturnem in delovnem življenju.

---

(1)  Razčlenjeni seznam življenjskih spretnosti vsebuje nekatere od najpogosteje omenjenih spretnosti in kompetenc v mednarodni literaturi in predvsem v študijah in poročilih strokovnih skupin, naštetih v Prilogi I.

---

| 15.6.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 189/35 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 189/35

---

Sklepi Sveta o strateških možnostih za evropsko sodelovanje na področju mladine po letu 2018

(2017/C 189/07)

SVET EVROPSKE UNIJE –

OB OPOZARJANJU NA:

| 1. | politično ozadje tega vprašanja, ki je navedeno v prilogi k tem sklepom; |
| --- | --- |

1.

politično ozadje tega vprašanja, ki je navedeno v prilogi k tem sklepom;

OB PRIZNAVANJU NASLEDNJEGA:

| 2. | s sporočilom Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „Strategija EU za mlade – vlaganje v mlade in krepitev njihove vloge in položaja – metoda koordinacije za obravnavo izzivov in priložnosti za mlade“ (1) naj bi vzpostavili medsektorski pristop za krepitev vloge in položaja mladih v Evropi in jim nudili vire in priložnosti, da postanejo samostojni; |
| --- | --- |

2.

s sporočilom Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „Strategija EU za mlade – vlaganje v mlade in krepitev njihove vloge in položaja – metoda koordinacije za obravnavo izzivov in priložnosti za mlade“ (1) naj bi vzpostavili medsektorski pristop za krepitev vloge in položaja mladih v Evropi in jim nudili vire in priložnosti, da postanejo samostojni;

| 3. | resolucija Sveta o „prenovljenem okviru za evropsko sodelovanje na področju mladine (2010-2018)“ (2) je najbolj celovita in ambiciozna strategija EU za mlade doslej. Časovno obdobje okvira je sovpadalo s finančno in gospodarsko krizo, ki je bolj ali manj negativno vplivala na vse državljane EU in države članice, nesorazmerno in negativno pa tudi na mlade, predvsem tiste z manj priložnostmi, kar se je kazalo v visokih stopnjah brezposelnosti in večjem tveganju za socialne pretrese, politično odtujenost in celo nasilno radikalizacijo in ekstremizem, to pa je načelo demokratične vrednote in socialno kohezijo; |
| --- | --- |

3.

resolucija Sveta o „prenovljenem okviru za evropsko sodelovanje na področju mladine (2010-2018)“ (2) je najbolj celovita in ambiciozna strategija EU za mlade doslej. Časovno obdobje okvira je sovpadalo s finančno in gospodarsko krizo, ki je bolj ali manj negativno vplivala na vse državljane EU in države članice, nesorazmerno in negativno pa tudi na mlade, predvsem tiste z manj priložnostmi, kar se je kazalo v visokih stopnjah brezposelnosti in večjem tveganju za socialne pretrese, politično odtujenost in celo nasilno radikalizacijo in ekstremizem, to pa je načelo demokratične vrednote in socialno kohezijo;

| 4. | kot je razvidno iz poročil Evropske komisije o mladih za leti 2012 in 2015 ter skupnega poročila Sveta in Komisije o izvajanju prenovljenega okvira za evropsko sodelovanje na področju mladine (2010–2018) (3), je okvir pomembno in dragoceno prispeval ne le k sodelovanju na področju mladine, temveč tudi k življenju, možnostim, dobremu počutju, udeležbi in vključevanju mladih po vsej Evropski uniji; |
| --- | --- |

4.

kot je razvidno iz poročil Evropske komisije o mladih za leti 2012 in 2015 ter skupnega poročila Sveta in Komisije o izvajanju prenovljenega okvira za evropsko sodelovanje na področju mladine (2010–2018) (3), je okvir pomembno in dragoceno prispeval ne le k sodelovanju na področju mladine, temveč tudi k življenju, možnostim, dobremu počutju, udeležbi in vključevanju mladih po vsej Evropski uniji;

| 5. | delovni načrti EU za mladino za obdobji 2014–2015 (4) in 2016–2018 (5) so okrepili in izboljšali instrumente in postopke za izvajanje prenovljenega okvira za evropsko sodelovanje na področju mladine, da bi ga bolje uskladili s cilji strategije Evropa 2020 in obvladovali nove izzive – |
| --- | --- |

5.

delovni načrti EU za mladino za obdobji 2014–2015 (4) in 2016–2018 (5) so okrepili in izboljšali instrumente in postopke za izvajanje prenovljenega okvira za evropsko sodelovanje na področju mladine, da bi ga bolje uskladili s cilji strategije Evropa 2020 in obvladovali nove izzive –

UGOTAVLJA naslednje:

| 6. | operativni časovni okvir prenovljenega okvira za evropsko sodelovanje na področju mladine se bo iztekel konec leta 2018, medtem ko se bosta operativna časovna okvira strategije Evropa 2020 – desetletne strategije Evropske unije za rast in delovna mesta – ter programa Erasmus+ iztekla konec leta 2020; |
| --- | --- |

6.

operativni časovni okvir prenovljenega okvira za evropsko sodelovanje na področju mladine se bo iztekel konec leta 2018, medtem ko se bosta operativna časovna okvira strategije Evropa 2020 – desetletne strategije Evropske unije za rast in delovna mesta – ter programa Erasmus+ iztekla konec leta 2020;

POUDARJA naslednje:

| 7. | spodbujanje in varovanje vrednot Evropske unije, kot so določene v členu 2 PEU (6), ter spodbujanje občutka evropske identitete pri mladih in njihovega zaupanja v evropski projekt z razvijanjem njihovih kompetenc in spodbujanjem njihovega političnega udejstvovanja, državljanske udeležbe, prostovoljnih dejavnosti in učne mobilnosti bodo še naprej temeljnega pomena pri določanju prihodnjega evropskega sodelovanja na področju mladine; |
| --- | --- |

7.

spodbujanje in varovanje vrednot Evropske unije, kot so določene v členu 2 PEU (6), ter spodbujanje občutka evropske identitete pri mladih in njihovega zaupanja v evropski projekt z razvijanjem njihovih kompetenc in spodbujanjem njihovega političnega udejstvovanja, državljanske udeležbe, prostovoljnih dejavnosti in učne mobilnosti bodo še naprej temeljnega pomena pri določanju prihodnjega evropskega sodelovanja na področju mladine;

| 8. | vloga mladinskega dela ter neformalnega in priložnostnega učenja je ključnega pomena za področje mladine in prispeva k razvoju kompetenc mladih; |
| --- | --- |

8.

vloga mladinskega dela ter neformalnega in priložnostnega učenja je ključnega pomena za področje mladine in prispeva k razvoju kompetenc mladih;

SOGLAŠA z naslednjim:

| 9. | treba bi bilo razviti in podpreti nov okvir za evropsko sodelovanje na področju mladine po letu 2018 – pri katerem bi bil poudarek na medsektorskem pristopu z jasno dodano vrednostjo na ravni EU in ki bi vključeval morebitne delovne načrte EU za mlade –, pri tem pa upoštevati rezultate ocenjevanja sedanjega okvira; |
| --- | --- |

9.

treba bi bilo razviti in podpreti nov okvir za evropsko sodelovanje na področju mladine po letu 2018 – pri katerem bi bil poudarek na medsektorskem pristopu z jasno dodano vrednostjo na ravni EU in ki bi vključeval morebitne delovne načrte EU za mlade –, pri tem pa upoštevati rezultate ocenjevanja sedanjega okvira;

POZIVA DRŽAVE ČLANICE IN KOMISIJO, NAJ V OKVIRU SVOJIH PRISTOJNOSTI IN OB USTREZNEM UPOŠTEVANJU NAČELA SUBSIDIARNOSTI

| 10. | zagotovijo, da bo razvoj okvira za prihodnje evropsko sodelovanje na področju mladine temeljil na dokazih, da bo podprt z informacijami ter široko zasnovanimi in vključujočimi posvetovanji z vsemi ustreznimi zainteresiranimi stranmi, tudi mladimi, ponudniki mladinskega dela (7), mladinskimi delavci (tako poklicnimi kot prostovoljnimi) in oblikovalci politik na vseh ravneh, da bi dosegli konsenz in zavezanost prihodnjim ciljem mladinske politike; |
| --- | --- |

10.

zagotovijo, da bo razvoj okvira za prihodnje evropsko sodelovanje na področju mladine temeljil na dokazih, da bo podprt z informacijami ter široko zasnovanimi in vključujočimi posvetovanji z vsemi ustreznimi zainteresiranimi stranmi, tudi mladimi, ponudniki mladinskega dela (7), mladinskimi delavci (tako poklicnimi kot prostovoljnimi) in oblikovalci politik na vseh ravneh, da bi dosegli konsenz in zavezanost prihodnjim ciljem mladinske politike;

| 11. | se zavedajo, da je okvir za prihodnje evropsko sodelovanje na področju mladine večsektorski, prožen, odziven in pregleden, ter upoštevajo hitro spreminjajoče se politične, družbene, kulturne in gospodarske okoliščine na evropski in mednarodni ravni; |
| --- | --- |

11.

se zavedajo, da je okvir za prihodnje evropsko sodelovanje na področju mladine večsektorski, prožen, odziven in pregleden, ter upoštevajo hitro spreminjajoče se politične, družbene, kulturne in gospodarske okoliščine na evropski in mednarodni ravni;

| 12. | zagotovijo prispevek programa Erasmus+ ter drugih programov in instrumentov k izvajanju okvira ter po potrebi njihovo uskladitev s tem izvajanjem; |
| --- | --- |

12.

zagotovijo prispevek programa Erasmus+ ter drugih programov in instrumentov k izvajanju okvira ter po potrebi njihovo uskladitev s tem izvajanjem;

| 13. | poskrbijo, da bodo v središču tega okvira posebne teme v sklopu mladinske politike, ki so v pristojnosti struktur, odgovornih za mladino, a tudi dodatno spodbudijo razvoj in pobude na sorodnih področjih ter tako zagotovijo medsektorsko sodelovanje in vzajemno podporo; |
| --- | --- |

13.

poskrbijo, da bodo v središču tega okvira posebne teme v sklopu mladinske politike, ki so v pristojnosti struktur, odgovornih za mladino, a tudi dodatno spodbudijo razvoj in pobude na sorodnih področjih ter tako zagotovijo medsektorsko sodelovanje in vzajemno podporo;

| 14. | ocenijo, pregledajo in obnovijo strukturirani dialog in njegove cilje, da bi olajšali inovativen, smiseln in ciljno usmerjen konstruktivni dialog ne le z mladimi iz mladinskih organizacij, temveč tudi tistimi, ki prihajajo iz različnih okolij, ki imajo manj priložnosti in ki ne pripadajo nobeni organizirani skupini; |
| --- | --- |

14.

ocenijo, pregledajo in obnovijo strukturirani dialog in njegove cilje, da bi olajšali inovativen, smiseln in ciljno usmerjen konstruktivni dialog ne le z mladimi iz mladinskih organizacij, temveč tudi tistimi, ki prihajajo iz različnih okolij, ki imajo manj priložnosti in ki ne pripadajo nobeni organizirani skupini;

| 15. | podrobneje razmislijo o kompetencah (znanju, spretnostih in odnosih) in vrednotah, ki jih mladi potrebujejo za izpolnitev svojega osebnega, socialnega in poklicnega življenja, predvsem pa naj dosežejo in vključijo mlade z manj priložnostmi; |
| --- | --- |

15.

podrobneje razmislijo o kompetencah (znanju, spretnostih in odnosih) in vrednotah, ki jih mladi potrebujejo za izpolnitev svojega osebnega, socialnega in poklicnega življenja, predvsem pa naj dosežejo in vključijo mlade z manj priložnostmi;

| 16. | upoštevajo vlogo, ki jo imajo lahko internet, socialni mediji in digitalizacija pri spodbujanju solidarnosti, politične udeležbe in aktivnega državljanstva med mladimi in v boju proti politični odtujenosti, populizmu, propagandi in radikalizaciji, ki lahko vodijo v nasilni ekstremizem; |
| --- | --- |

16.

upoštevajo vlogo, ki jo imajo lahko internet, socialni mediji in digitalizacija pri spodbujanju solidarnosti, politične udeležbe in aktivnega državljanstva med mladimi in v boju proti politični odtujenosti, populizmu, propagandi in radikalizaciji, ki lahko vodijo v nasilni ekstremizem;

| 17. | ocenijo ter po možnosti dodatno okrepijo in razvijejo instrumente, orodja in metode posameznih politik ter komplementarno sodelovanje, kot je partnerstvo med EU in Svetom Evrope na področju mladine, z namenom ohranjanja in krepitve učinkovitega evropskega sodelovanja na področju mladine po letu 2018; |
| --- | --- |

17.

ocenijo ter po možnosti dodatno okrepijo in razvijejo instrumente, orodja in metode posameznih politik ter komplementarno sodelovanje, kot je partnerstvo med EU in Svetom Evrope na področju mladine, z namenom ohranjanja in krepitve učinkovitega evropskega sodelovanja na področju mladine po letu 2018;

ZATO SE STRINJA Z NASLEDNJIM:

| 18. | prihodnja predsedstva naj pripravijo osnutek novega okvira za evropsko sodelovanje na področju mladine po letu 2018, ob upoštevanju teh sklepov ter prihodnje pobude Komisije za strategijo EU za mlade po letu 2018. Ta osnutek bi bilo treba predložiti Svetu v sprejetje. |
| --- | --- |

18.

prihodnja predsedstva naj pripravijo osnutek novega okvira za evropsko sodelovanje na področju mladine po letu 2018, ob upoštevanju teh sklepov ter prihodnje pobude Komisije za strategijo EU za mlade po letu 2018. Ta osnutek bi bilo treba predložiti Svetu v sprejetje.

---

(1)  9008/09.

(2)  UL C 311, 19.12.2009, str. 1.

(3)  UL C 417, 15.12.2015, str. 17.

(4)  UL C 183, 14.6.2014, str. 5.

(5)  UL C 417, 15.12.2015, str. 1.

(6)  UL C 326, 26.10.2012, str. 17.

(7)  Šteje se, da so ponudniki mladinskega dela vse organizacije, agencije in drugi organi – tako prostovoljni kot tisti, ki prejemajo državno pomoč –, ki zagotavljajo na mladinskem delu temelječe programe, projekte, pobude in dejavnosti za mlade.

---

PRILOGA

POLITIČNO OZADJE

| 1. | Pogodba o Evropski uniji (1). |
| --- | --- |

1.

Pogodba o Evropski uniji (1).

| 2. | Prenovljeni okvir za evropsko sodelovanje na področju mladine (2010–2018), v katerem sta določena dva splošna strateška cilja in dvojni pristop k temu, kako ju doseči; v zvezi z njim se izvajajo specifične pobude na področju mladine in pobude za vključevanje na osmih področij ukrepanja. Okvir predvideva tudi triletne delovne cikle, pri katerih se je bilo treba dogovoriti za prednostne naloge, in strukturirani dialog z mladimi kot podlago za ta proces. |
| --- | --- |

2.

Prenovljeni okvir za evropsko sodelovanje na področju mladine (2010–2018), v katerem sta določena dva splošna strateška cilja in dvojni pristop k temu, kako ju doseči; v zvezi z njim se izvajajo specifične pobude na področju mladine in pobude za vključevanje na osmih področij ukrepanja. Okvir predvideva tudi triletne delovne cikle, pri katerih se je bilo treba dogovoriti za prednostne naloge, in strukturirani dialog z mladimi kot podlago za ta proces.

| 3. | Skupno poročilo Sveta in Komisije o izvajanju prenovljenega okvira za evropsko sodelovanje na področju mladine (2015), v katerem je ovrednoten vpliv okvira v obdobju od 2013 do 2015. |
| --- | --- |

3.

Skupno poročilo Sveta in Komisije o izvajanju prenovljenega okvira za evropsko sodelovanje na področju mladine (2015), v katerem je ovrednoten vpliv okvira v obdobju od 2013 do 2015.

| 4. | Evropa 2020, desetletna strategija Evropske unije za rast in delovna mesta, ki vključuje vodilni pobudi „Mladi in mobilnost“ ter „Program za nova znanja in spretnosti ter nova delovna mesta“. |
| --- | --- |

4.

Evropa 2020, desetletna strategija Evropske unije za rast in delovna mesta, ki vključuje vodilni pobudi „Mladi in mobilnost“ ter „Program za nova znanja in spretnosti ter nova delovna mesta“.

| 5. | Pariška izjava z dne 17. marca 2015, v kateri se spodbujajo državljanstvo in skupne vrednote svobode, strpnosti in nediskriminacije prek izobraževanja. |
| --- | --- |

5.

Pariška izjava z dne 17. marca 2015, v kateri se spodbujajo državljanstvo in skupne vrednote svobode, strpnosti in nediskriminacije prek izobraževanja.

| 6. | Sporočilo Komisije z dne 28. aprila 2015 o evropski agendi za varnost, v katerem je navedeno, da ima participacija mladih ključno vlogo pri preprečevanju nasilne radikalizacije, saj spodbuja skupne evropske vrednote in vključevanje v družbo ter krepi medsebojno razumevanje in strpnost. |
| --- | --- |

6.

Sporočilo Komisije z dne 28. aprila 2015 o evropski agendi za varnost, v katerem je navedeno, da ima participacija mladih ključno vlogo pri preprečevanju nasilne radikalizacije, saj spodbuja skupne evropske vrednote in vključevanje v družbo ter krepi medsebojno razumevanje in strpnost.

| 7. | Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 10. junija 2016 o novem programu znanj in spretnosti za Evropo – Z roko v roki za večji človeški kapital, zaposljivost in konkurenčnost (2016). |
| --- | --- |

7.

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 10. junija 2016 o novem programu znanj in spretnosti za Evropo – Z roko v roki za večji človeški kapital, zaposljivost in konkurenčnost (2016).

| 8. | Resolucija Sveta z dne 15. decembra 2016 o programu za nova znanja in spretnosti za vključujočo in konkurenčno Evropo. |
| --- | --- |

8.

Resolucija Sveta z dne 15. decembra 2016 o programu za nova znanja in spretnosti za vključujočo in konkurenčno Evropo.

| 9. | Sporočila Evropske komisije z dne 7. decembra 2016 o vlaganju v mlade v Evropi, izboljšanju in posodabljanju izobraževanja ter evropski solidarnostni enoti. |
| --- | --- |

9.

Sporočila Evropske komisije z dne 7. decembra 2016 o vlaganju v mlade v Evropi, izboljšanju in posodabljanju izobraževanja ter evropski solidarnostni enoti.

| 10. | Bela knjiga o prihodnosti Evrope – Razmisleki in scenariji za EU-27 do leta 2025. |
| --- | --- |

10.

Bela knjiga o prihodnosti Evrope – Razmisleki in scenariji za EU-27 do leta 2025.

---

(1)  UL C 326, 26.10.2012, str. 13.

---

| 15.6.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 189/38 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 189/38

---

Sklepi Sveta o strateškem pristopu EU k mednarodnim kulturnim povezavam

(2017/C 189/08)

SVET EVROPSKE UNIJE:

| 1. | OPOZARJA na Sklepe Sveta z dne 24. novembra 2015 o kulturi v zunanjih odnosih EU s poudarkom na kulturi v razvojnem sodelovanju (1), v katerih je med drugim pozval Komisijo in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, naj predlagata bolj strateški pristop h kulturi v zunanjih odnosih EU; |
| --- | --- |

1.

OPOZARJA na Sklepe Sveta z dne 24. novembra 2015 o kulturi v zunanjih odnosih EU s poudarkom na kulturi v razvojnem sodelovanju (1), v katerih je med drugim pozval Komisijo in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, naj predlagata bolj strateški pristop h kulturi v zunanjih odnosih EU;

| 2. | POZDRAVLJA dejstvo, da sta se Komisija in visoki predstavnik na ta poziv odzvala s skupnim sporočilom „Oblikovanje strategije EU za mednarodne kulturne povezave“ (2), ki je bilo objavljeno 8. junija 2016; |
| --- | --- |

2.

POZDRAVLJA dejstvo, da sta se Komisija in visoki predstavnik na ta poziv odzvala s skupnim sporočilom „Oblikovanje strategije EU za mednarodne kulturne povezave“ (2), ki je bilo objavljeno 8. junija 2016;

| 3. | OPOZARJA na Sklepe Sveta z dne 17. oktobra 2016 o globalni strategiji za zunanjo in varnostno politiko EU (3), v katerih je potrdil prednostna področja za uresničitev globalne strategije in poudaril vlogo kulturne diplomacije; |
| --- | --- |

3.

OPOZARJA na Sklepe Sveta z dne 17. oktobra 2016 o globalni strategiji za zunanjo in varnostno politiko EU (3), v katerih je potrdil prednostna področja za uresničitev globalne strategije in poudaril vlogo kulturne diplomacije;

| 4. | POZDRAVLJA, da je v globalni strategiji (4) priznana vloga kulture v zunanji in varnostni politiki EU na splošno, zlasti pa na področjih, kot so boj proti terorizmu, družbena odpornost in reševanje sporov; |
| --- | --- |

4.

POZDRAVLJA, da je v globalni strategiji (4) priznana vloga kulture v zunanji in varnostni politiki EU na splošno, zlasti pa na področjih, kot so boj proti terorizmu, družbena odpornost in reševanje sporov;

| 5. | zato UGOTAVLJA, da je kultura del strateškega in horizontalnega pristopa v mednarodnih odnosih Unije; |
| --- | --- |

5.

zato UGOTAVLJA, da je kultura del strateškega in horizontalnega pristopa v mednarodnih odnosih Unije;

| 6. | OB USTREZNEM UPOŠTEVANJU pristojnosti Evropske unije in držav članic ter načela subsidiarnosti POUDARJA, da bi moral strateški pristop k mednarodnim kulturnim povezavam zajemati vsa zadevna področja politik in upoštevati skupno sporočilo z dne 8. junija 2016. Poleg tega bi moral biti usklajen s Konvencijo Unesca iz leta 2005 o varovanju in spodbujanju raznolikosti kulturnih izrazov ter z agendo Združenih narodov za trajnostni razvoj do leta 2030. Takšen pristop bi zlasti moral:






  (a) | vključevati pristop „od spodaj navzgor“, pri tem pa spoštovati neodvisnost kulturnega sektorja, krepiti svobodo izražanja in integriteto umetnikov, spodbujati neposredne stike med umetniki, akterji na področju kulture in civilno družbo ter omogočiti zadostno prožnost za upoštevanje hitro spreminjajočih se razmer po svetu; |
| --- | --- | --- |

6.

OB USTREZNEM UPOŠTEVANJU pristojnosti Evropske unije in držav članic ter načela subsidiarnosti POUDARJA, da bi moral strateški pristop k mednarodnim kulturnim povezavam zajemati vsa zadevna področja politik in upoštevati skupno sporočilo z dne 8. junija 2016. Poleg tega bi moral biti usklajen s Konvencijo Unesca iz leta 2005 o varovanju in spodbujanju raznolikosti kulturnih izrazov ter z agendo Združenih narodov za trajnostni razvoj do leta 2030. Takšen pristop bi zlasti moral:

(a)

vključevati pristop „od spodaj navzgor“, pri tem pa spoštovati neodvisnost kulturnega sektorja, krepiti svobodo izražanja in integriteto umetnikov, spodbujati neposredne stike med umetniki, akterji na področju kulture in civilno družbo ter omogočiti zadostno prožnost za upoštevanje hitro spreminjajočih se razmer po svetu;

| (b) | nastajati ob predpostavki, da je mednarodne kulturne povezave mogoče oblikovati le ob spodbujanju kulturne raznolikosti znotraj EU, kar pri državljanih krepi spoštovanje kulture in razširja znanja o njej, spodbuja njihovo ustvarjalnost ter vzajemno učenje in dialog, ki se sčasoma utrjujeta, z namenom, da bi nadalje razvijali medkulturne kompetence (5) in spodbujali medkulturni dialog; |
| --- | --- |

(b)

nastajati ob predpostavki, da je mednarodne kulturne povezave mogoče oblikovati le ob spodbujanju kulturne raznolikosti znotraj EU, kar pri državljanih krepi spoštovanje kulture in razširja znanja o njej, spodbuja njihovo ustvarjalnost ter vzajemno učenje in dialog, ki se sčasoma utrjujeta, z namenom, da bi nadalje razvijali medkulturne kompetence (5) in spodbujali medkulturni dialog;

| (c) | spodbujati konsistentnost in koherentnost prizadevanj, pri čemer se zagotavlja, da ti v celoti dopolnjujejo ukrepe držav članic. Prav tako bi bilo treba dopolnjevati ukrepe, ki se izvajajo na mednarodni ravni, na primer v okviru Sveta Evrope in Unesca, pri tem pa se izogibati podvajanju prizadevanj; |
| --- | --- |

(c)

spodbujati konsistentnost in koherentnost prizadevanj, pri čemer se zagotavlja, da ti v celoti dopolnjujejo ukrepe držav članic. Prav tako bi bilo treba dopolnjevati ukrepe, ki se izvajajo na mednarodni ravni, na primer v okviru Sveta Evrope in Unesca, pri tem pa se izogibati podvajanju prizadevanj;

| 7. | ob predpostavki, da je kultura bistven del mednarodnih odnosov EU, PRIPOROČA, naj se ustanovi skupina prijateljev predsedstva, ki bo delovala kot horizontalna platforma za oblikovanje celostnega, vsestranskega in postopnega strateškega pristopa EU k mednarodnim kulturnim povezavam, ki bo iskal sinergije na vseh zadevnih področjih politik ob doslednem spoštovanju načela subsidiarnosti. Ta skupina bi tako lahko opredelila skupna strateška načela, cilje in prednostne naloge takšnega pristopa, da bi jih vključila v časovni načrt, ob tem pa določila, kdaj bi bilo ustrezno sprejeti skupne ukrepe na ravni EU; |
| --- | --- |

7.

ob predpostavki, da je kultura bistven del mednarodnih odnosov EU, PRIPOROČA, naj se ustanovi skupina prijateljev predsedstva, ki bo delovala kot horizontalna platforma za oblikovanje celostnega, vsestranskega in postopnega strateškega pristopa EU k mednarodnim kulturnim povezavam, ki bo iskal sinergije na vseh zadevnih področjih politik ob doslednem spoštovanju načela subsidiarnosti. Ta skupina bi tako lahko opredelila skupna strateška načela, cilje in prednostne naloge takšnega pristopa, da bi jih vključila v časovni načrt, ob tem pa določila, kdaj bi bilo ustrezno sprejeti skupne ukrepe na ravni EU;

POZIVA DRŽAVE ČLANICE, naj:

| 8. | okrepijo sodelovanje med ustreznimi ministrstvi, zlasti ministrstvi za kulturo in zunanje zadeve, lokalnimi in regionalnimi organi ter deležniki; |
| --- | --- |

8.

okrepijo sodelovanje med ustreznimi ministrstvi, zlasti ministrstvi za kulturo in zunanje zadeve, lokalnimi in regionalnimi organi ter deležniki;

POZIVA KOMISIJO IN EVROPSKO SLUŽBO ZA ZUNANJE DELOVANJE (ESZD), naj:

| 9. | podpreta Skupino prijateljev predsedstva in ji nudita tehnično znanje, na primer prek platforme za kulturno diplomacijo (6); |
| --- | --- |

9.

podpreta Skupino prijateljev predsedstva in ji nudita tehnično znanje, na primer prek platforme za kulturno diplomacijo (6);

| 10. | dajeta prednost pobudam na področju mednarodnih kulturnih povezav prek politik in programov EU ter razmislita o zagotavljanju njihove prepoznavnosti prek enotnega portala za dostop; |
| --- | --- |

10.

dajeta prednost pobudam na področju mednarodnih kulturnih povezav prek politik in programov EU ter razmislita o zagotavljanju njihove prepoznavnosti prek enotnega portala za dostop;

POZIVA DRŽAVE ČLANICE, KOMISIJO IN ESZD, naj:

| 11. | zbirajo in izmenjujejo najboljše prakse v zvezi s pobudami na področju kulture v tretjih državah, tudi prek platforme za kulturno diplomacijo; |
| --- | --- |

11.

zbirajo in izmenjujejo najboljše prakse v zvezi s pobudami na področju kulture v tretjih državah, tudi prek platforme za kulturno diplomacijo;

| 12. | razmislijo o pilotnih projektih v tretjih državah, da bi preskusili oblike sodelovanja, vključno s skupnimi ukrepi in ustvarjalnimi horizontalnimi partnerstvi, ob udeležbi lokalnih kulturnih akterjev, lokalnih in regionalnih organov, zadevnih nevladnih organizacij, nacionalnih kulturnih ustanov, grozdov EUNIC (7) in delegacij EU. |
| --- | --- |

12.

razmislijo o pilotnih projektih v tretjih državah, da bi preskusili oblike sodelovanja, vključno s skupnimi ukrepi in ustvarjalnimi horizontalnimi partnerstvi, ob udeležbi lokalnih kulturnih akterjev, lokalnih in regionalnih organov, zadevnih nevladnih organizacij, nacionalnih kulturnih ustanov, grozdov EUNIC (7) in delegacij EU.

---

(1)  Sklepi Sveta o kulturi v zunanjih odnosih EU s poudarkom na kulturi v razvojnem sodelovanju (UL C 417, 15.12.2015, str. 41).

(2)  10082/16

(3)  13202/16

(4)  10715/16

(5)  Sklepi Sveta z dne 22. maja 2008 o medkulturnih zmožnostih (UL C 141, 7.6.2008, str. 14).

(6)  Platformo za kulturno diplomacijo je marca 2016 vzpostavila Služba Evropske komisije za instrumente zunanje politike, da bi institucijam EU pomagala pri izvajanju strategije EU za mednarodne kulturne povezave. Namen te platforme je izvajati dejavnosti, ki krepijo kulturno sodelovanje EU s tretjimi državami in njihovimi državljani, zlasti s podpiranjem in svetovanjem institucijam EU, tudi delegacijam EU, ter z vzpostavitvijo svetovnega programa usposabljanja za vodstvene položaje na področju kulture.

(vir: http://www.cultureinexternalrelations.eu/)

(7)  EUNIC (evropska mreža nacionalnih inštitutov za kulturo) je krovna organizacija, ki združuje kulturne ustanove in veleposlaništva.

---

| 15.6.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 189/40 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 189/40

---

Sklepi Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o športu kot platformi socialnega vključevanja prek prostovoljstva

(2017/C 189/09)

SVET EU IN PREDSTAVNIKI VLAD DRŽAV ČLANIC, KI SO SE SESTALI V OKVIRU SVETA,

OPOZARJAJO NA NASLEDNJE:

| 1. | Šport je najmnožičnejša družbena in prostovoljna dejavnost v Evropi. Zanj se zanima veliko ljudi in ima pomembno vlogo pri zbliževanju ljudi z različnimi ozadji. |
| --- | --- |

1.

Šport je najmnožičnejša družbena in prostovoljna dejavnost v Evropi. Zanj se zanima veliko ljudi in ima pomembno vlogo pri zbliževanju ljudi z različnimi ozadji.

| 2. | Evropske družbe se pri ohranjanju kohezivnosti in vključujočnosti srečujejo z izzivi. Prostovoljstvo v športu kot družbeno udejstvovanje je lahko v oporo družbeni integraciji, prispeva k aktivnemu državljanstvu in je lahko koristno pri reševanju problema socialne izključenosti (1). |
| --- | --- |

2.

Evropske družbe se pri ohranjanju kohezivnosti in vključujočnosti srečujejo z izzivi. Prostovoljstvo v športu kot družbeno udejstvovanje je lahko v oporo družbeni integraciji, prispeva k aktivnemu državljanstvu in je lahko koristno pri reševanju problema socialne izključenosti (1).

| 3. | Prostovoljstvo v športu lahko med ranljivimi člani družbe okrepi občutek družbene pripadnosti. To lahko pripomore k širjenju aktivnega državljanstva. Ti sklepi Sveta, pri katerih je upoštevano dejstvo, da je evropska družba raznolika, so usmerjeni v reševanje vprašanja skupin, izpostavljenih marginalizaciji, namreč migrantov in beguncev (2), starejših občanov, invalidov in ranljivih mladih (3); |
| --- | --- |

3.

Prostovoljstvo v športu lahko med ranljivimi člani družbe okrepi občutek družbene pripadnosti. To lahko pripomore k širjenju aktivnega državljanstva. Ti sklepi Sveta, pri katerih je upoštevano dejstvo, da je evropska družba raznolika, so usmerjeni v reševanje vprašanja skupin, izpostavljenih marginalizaciji, namreč migrantov in beguncev (2), starejših občanov, invalidov in ranljivih mladih (3);

PRIZNAVAJO NASLEDNJE:

| 4. | Več držav članic EU je kljub le počasnemu okrevanju po gospodarski in finančni krizi nadaljevalo boj proti revščini in socialni izključenosti (4). Socialno vključevanje zahteva enako obravnavanje vseh skupin v družbi in poseben poudarek na udeležbi. |
| --- | --- |

4.

Več držav članic EU je kljub le počasnemu okrevanju po gospodarski in finančni krizi nadaljevalo boj proti revščini in socialni izključenosti (4). Socialno vključevanje zahteva enako obravnavanje vseh skupin v družbi in poseben poudarek na udeležbi.

| 5. | Konflikti, krize in nestabilne razmere v tretjih državah so z letom 2010 povzročili porast števila migrantov in beguncev brez primere (5) ter sprožili migrantsko in begunsko krizo v Evropi, ko so države članice le stežka obvladovale pritok. |
| --- | --- |

5.

Konflikti, krize in nestabilne razmere v tretjih državah so z letom 2010 povzročili porast števila migrantov in beguncev brez primere (5) ter sprožili migrantsko in begunsko krizo v Evropi, ko so države članice le stežka obvladovale pritok.

| 6. | Skupna izjava Sveta, Komisije in Evropskega parlamenta o zakonodajnih prednostnih nalogah EU za leto 2017 je usmerjena v reševanje najbolj perečih vprašanj, s katerimi se danes sooča EU. Določa šest posebnih področij, ki jih je treba obravnavati prednostno. Med njimi sta tudi posvetiti se socialni razsežnosti EU in reformirati in izpopolniti migracijsko politiko EU (6). |
| --- | --- |

6.

Skupna izjava Sveta, Komisije in Evropskega parlamenta o zakonodajnih prednostnih nalogah EU za leto 2017 je usmerjena v reševanje najbolj perečih vprašanj, s katerimi se danes sooča EU. Določa šest posebnih področij, ki jih je treba obravnavati prednostno. Med njimi sta tudi posvetiti se socialni razsežnosti EU in reformirati in izpopolniti migracijsko politiko EU (6).

| 7. | Prostovoljstvo v športu lahko do ljudi seže na mednarodni, nacionalni, regionalni in lokalni ravni, spodbuja aktivno državljanstvo in je lahko močno socialno orodje na številnih območjih. Lahko je v pomoč pri integraciji naraščajoče populacije migrantov, boju proti socialni izključenosti ali krepitvi medgeneracijske solidarnosti, prispeva pa lahko tudi k doseganju enakosti spolov. Z njim se sovzpostavljajo socialna kohezija in vključujoče skupnosti. Tu imajo ključno vlogo lokalni organi, ki sodelujejo s športnimi društvi, združenji in drugimi subjekti, ki kot metodo pri svojem delu uporabljajo tudi šport. |
| --- | --- |

7.

Prostovoljstvo v športu lahko do ljudi seže na mednarodni, nacionalni, regionalni in lokalni ravni, spodbuja aktivno državljanstvo in je lahko močno socialno orodje na številnih območjih. Lahko je v pomoč pri integraciji naraščajoče populacije migrantov, boju proti socialni izključenosti ali krepitvi medgeneracijske solidarnosti, prispeva pa lahko tudi k doseganju enakosti spolov. Z njim se sovzpostavljajo socialna kohezija in vključujoče skupnosti. Tu imajo ključno vlogo lokalni organi, ki sodelujejo s športnimi društvi, združenji in drugimi subjekti, ki kot metodo pri svojem delu uporabljajo tudi šport.

| 8. | Starejši občani so pomemben in naraščajoč del evropske družbe, gospodarstva, kulture in življenja. Splet dejavnikov, kot so nizek dohodek, slabo zdravje, starost in/ali diskriminacija na podlagi spola, manjše telesne ali duševne sposobnosti, brezposelnost, izolacija, zlorabe in omejen dostop do storitev lahko prispevajo k večji izpostavljenosti nekaterih znotraj te skupine revščini in socialni izključenost (7). Prostovoljstvo v športu lahko te osebe potegne iz izolacije in jih odpre izmenjavi izkušenj, s čimer je v oporo medgeneracijskemu dialogu. |
| --- | --- |

8.

Starejši občani so pomemben in naraščajoč del evropske družbe, gospodarstva, kulture in življenja. Splet dejavnikov, kot so nizek dohodek, slabo zdravje, starost in/ali diskriminacija na podlagi spola, manjše telesne ali duševne sposobnosti, brezposelnost, izolacija, zlorabe in omejen dostop do storitev lahko prispevajo k večji izpostavljenosti nekaterih znotraj te skupine revščini in socialni izključenost (7). Prostovoljstvo v športu lahko te osebe potegne iz izolacije in jih odpre izmenjavi izkušenj, s čimer je v oporo medgeneracijskemu dialogu.

| 9. | Prostovoljstvo v športu poleg tega, da se z njim razvija vrsta spretnosti in kompetenc, mladim ponuja tudi priložnosti za neformalno in priložnostno učenje, s katerim lahko usvojijo pozitivno socialno naravnanost, utemeljeno na vrednotah, ki se razvijajo s športom (8). Prostovoljstvo v športu lahko služi tudi kot varnostna mreža za mlade na robu družbe, ki se ne izobražujejo oziroma niso zaposleni (9). |
| --- | --- |

9.

Prostovoljstvo v športu poleg tega, da se z njim razvija vrsta spretnosti in kompetenc, mladim ponuja tudi priložnosti za neformalno in priložnostno učenje, s katerim lahko usvojijo pozitivno socialno naravnanost, utemeljeno na vrednotah, ki se razvijajo s športom (8). Prostovoljstvo v športu lahko služi tudi kot varnostna mreža za mlade na robu družbe, ki se ne izobražujejo oziroma niso zaposleni (9).

| 10. | Enake možnosti za invalide tem omogočajo, da so pri športu kot prostovoljci udeleženi enako kot drugi (10). Vsi invalidi bi morali imeti pravico do popolnega dostopa do športnih dejavnosti, vključno s tem, da gredo med prostovoljce (11); |
| --- | --- |

10.

Enake možnosti za invalide tem omogočajo, da so pri športu kot prostovoljci udeleženi enako kot drugi (10). Vsi invalidi bi morali imeti pravico do popolnega dostopa do športnih dejavnosti, vključno s tem, da gredo med prostovoljce (11);

UGOTAVLJAJO NASLEDNJE:

| 11. | Glede na Eurobarometrovo publikacijo iz leta 2014 naj bi pri prostovoljnem delu v podporo športnim dejavnostim (12) sodelovalo 7 % prebivalcev EU. Raziskava je pokazala, da tretjina anketirancev prostovoljstvu nameni več kot šest ur na mesec, 8 % pa 21 ur ali več. |
| --- | --- |

11.

Glede na Eurobarometrovo publikacijo iz leta 2014 naj bi pri prostovoljnem delu v podporo športnim dejavnostim (12) sodelovalo 7 % prebivalcev EU. Raziskava je pokazala, da tretjina anketirancev prostovoljstvu nameni več kot šest ur na mesec, 8 % pa 21 ur ali več.

| 12. | Prostovoljstvo ključno prispeva k vključevanju ljudi v skupnost, saj se z njim krepi vloga aktivnih državljanov, povečuje zaposljivost ter širijo vrednote in medkulturni dialog. Prostovoljne dejavnosti v športu lahko potekajo v različnih oblikah in se izvajajo le občasno (na primer priprava in organizacija lokalnih, regionalnih, nacionalnih in mednarodnih športnih prireditev) ali redneje vsakodnevno (na primer, dejavnosti, ki se izvajajo v zvezi z delovanjem različnih športnih teles ali združenj, dejavnih na področju športa) (13). |
| --- | --- |

12.

Prostovoljstvo ključno prispeva k vključevanju ljudi v skupnost, saj se z njim krepi vloga aktivnih državljanov, povečuje zaposljivost ter širijo vrednote in medkulturni dialog. Prostovoljne dejavnosti v športu lahko potekajo v različnih oblikah in se izvajajo le občasno (na primer priprava in organizacija lokalnih, regionalnih, nacionalnih in mednarodnih športnih prireditev) ali redneje vsakodnevno (na primer, dejavnosti, ki se izvajajo v zvezi z delovanjem različnih športnih teles ali združenj, dejavnih na področju športa) (13).

| 13. | V prid politikam na področju socialnega vključevanja in prostovoljstva v športu še vedno ni dovolj dokazov. Zaenkrat še ni nobene sistematične čeznacionalne študije, ki bi posebej obravnavala politične pogoje, gospodarske in socialne implikacije ter strukturne značilnosti športnih združenj, zvez, društev in drugih subjektov, ki spodbujajo socialno vključevanje in prostovoljstvo v športu (14)
   (15). |
| --- | --- |

13.

V prid politikam na področju socialnega vključevanja in prostovoljstva v športu še vedno ni dovolj dokazov. Zaenkrat še ni nobene sistematične čeznacionalne študije, ki bi posebej obravnavala politične pogoje, gospodarske in socialne implikacije ter strukturne značilnosti športnih združenj, zvez, društev in drugih subjektov, ki spodbujajo socialno vključevanje in prostovoljstvo v športu (14)
   (15).

| 14. | Evropska solidarnostna enota je namenjena ustvarjanju možnosti, da bi bilo s prostovoljstvom, zaposlitvijo, pripravništvom ali vajeništvom pri široki vrsti solidarnostnih dejavnosti udeleženih več mladih, ko bi bilo treba priskočiti na pomoč pri reševanju težavnih razmer po Evropi. Lahko jim je v pomoč pri razvijanju kompetenc, ki jih potrebujejo na trgu dela in za aktivno državljanstvo. Z druge strani pa to lahko pripomore k širjenju socialnega vključevanja in evropskih vrednot (16); |
| --- | --- |

14.

Evropska solidarnostna enota je namenjena ustvarjanju možnosti, da bi bilo s prostovoljstvom, zaposlitvijo, pripravništvom ali vajeništvom pri široki vrsti solidarnostnih dejavnosti udeleženih več mladih, ko bi bilo treba priskočiti na pomoč pri reševanju težavnih razmer po Evropi. Lahko jim je v pomoč pri razvijanju kompetenc, ki jih potrebujejo na trgu dela in za aktivno državljanstvo. Z druge strani pa to lahko pripomore k širjenju socialnega vključevanja in evropskih vrednot (16);

POZIVAJO DRŽAVE ČLANICE, NAJ:

| 15. | preučijo in potrdijo prostovoljstvo v športu kot platformo socialnega vključevanja. To je mogoče doseči s podpiranjem in spodbujanjem lokalnih in regionalnih organov v sodelovanju s športnimi društvi in organizacijami, vključno z nevladnimi organizacijami, ki kot metodo pri svojem delu med drugim uporabljajo tudi šport, da bi dostop zagotovili tudi socialno izključenim. S tem bi lahko pripomogli k spodbujanju in razvoju inovativnih načinov za širjenje socialne vključenosti manjšin in ranljivih skupin, tudi izoliranih starejših občanov, ranljivih mladih, invalidov, migrantov in beguncev, s širjenjem prostovoljstva v športu, tako da bi te manjšine opremili z novimi spretnostmi ter jim šport približali kot način življenja; |
| --- | --- |

15.

preučijo in potrdijo prostovoljstvo v športu kot platformo socialnega vključevanja. To je mogoče doseči s podpiranjem in spodbujanjem lokalnih in regionalnih organov v sodelovanju s športnimi društvi in organizacijami, vključno z nevladnimi organizacijami, ki kot metodo pri svojem delu med drugim uporabljajo tudi šport, da bi dostop zagotovili tudi socialno izključenim. S tem bi lahko pripomogli k spodbujanju in razvoju inovativnih načinov za širjenje socialne vključenosti manjšin in ranljivih skupin, tudi izoliranih starejših občanov, ranljivih mladih, invalidov, migrantov in beguncev, s širjenjem prostovoljstva v športu, tako da bi te manjšine opremili z novimi spretnostmi ter jim šport približali kot način življenja;

| 16. | spodbujajo prostovoljstvo v športu med ljudmi iz vseh družbenih sfer, vključno z migranti, starejšimi občani, invalidi in ranljivimi mladimi; |
| --- | --- |

16.

spodbujajo prostovoljstvo v športu med ljudmi iz vseh družbenih sfer, vključno z migranti, starejšimi občani, invalidi in ranljivimi mladimi;

| 17. | razvijajo in spodbujajo prostovoljstvo v športu kot dragocen izobraževalen koncept, ki se uporabi na različnih ravneh priložnostnega in neformalnega učenja, ob soudejstvovanju mladinskih in športnih organizacij in drugih civilnodružbenih deležnikov ter krepitvi sodelovanja med njimi. Pri tem bi lahko šlo za izobraževalne programe v sodelovanju s športnimi organizacijami, namenjene poudarjanju koristi za telesno in duševno dobro počutje ter pomena prostovoljcev na športnem področju; |
| --- | --- |

17.

razvijajo in spodbujajo prostovoljstvo v športu kot dragocen izobraževalen koncept, ki se uporabi na različnih ravneh priložnostnega in neformalnega učenja, ob soudejstvovanju mladinskih in športnih organizacij in drugih civilnodružbenih deležnikov ter krepitvi sodelovanja med njimi. Pri tem bi lahko šlo za izobraževalne programe v sodelovanju s športnimi organizacijami, namenjene poudarjanju koristi za telesno in duševno dobro počutje ter pomena prostovoljcev na športnem področju;

| 18. | spodbujajo prostovoljstvo pri organizaciji najpomembnejših športnih dogodkih v partnerstvu s športnim gibanjem. Najpomembnejši športni dogodki so lahko čudovita priložnost kot primeren okvir za usposabljanje prostovoljcev kot pomoč pri pridobivanju potrebnih kompetenc; |
| --- | --- |

18.

spodbujajo prostovoljstvo pri organizaciji najpomembnejših športnih dogodkih v partnerstvu s športnim gibanjem. Najpomembnejši športni dogodki so lahko čudovita priložnost kot primeren okvir za usposabljanje prostovoljcev kot pomoč pri pridobivanju potrebnih kompetenc;

POZIVAJO EVROPSKO KOMISIJO, NAJ:

| 19. | podpira izmenjavo dobrih praks in znanja s področja prostovoljstva v športu med vsemi državami članicami EU z vidika prispevka in učinka prostovoljstva v športu na socialno vključevanje; |
| --- | --- |

19.

podpira izmenjavo dobrih praks in znanja s področja prostovoljstva v športu med vsemi državami članicami EU z vidika prispevka in učinka prostovoljstva v športu na socialno vključevanje;

| 20. | razmisli o podpori za nadnacionalne pobude (npr. izmenjave dobrih praks, študije, omrežja, projekte), s poudarkom na izvajanju nacionalnih in mednarodnih strateških ukrepov o socialni vključenosti v okviru programov financiranja EU, zlasti programa Erasmus+ in Evropskega socialnega sklada, s poudarkom na prostovoljstvu v športu; |
| --- | --- |

20.

razmisli o podpori za nadnacionalne pobude (npr. izmenjave dobrih praks, študije, omrežja, projekte), s poudarkom na izvajanju nacionalnih in mednarodnih strateških ukrepov o socialni vključenosti v okviru programov financiranja EU, zlasti programa Erasmus+ in Evropskega socialnega sklada, s poudarkom na prostovoljstvu v športu;

POZIVAJO EVROPSKO KOMISIJO IN DRŽAVE ČLANICE, NAJ V OKVIRU SVOJIH PRISTOJNOSTI:

| 21. | razmislijo o evropskem tednu športa kot pobudi, ki bi pripomogla k širjenju prostovoljstva v športu in bi pritegnila ljudi iz vseh segmentov družbe. Na ta način bi lahko dosegli vse dele družbe, saj bi organizirali dejavnosti tudi na prikrajšanih območjih in skušali privabiti tamkajšnje športne prostovoljce; |
| --- | --- |

21.

razmislijo o evropskem tednu športa kot pobudi, ki bi pripomogla k širjenju prostovoljstva v športu in bi pritegnila ljudi iz vseh segmentov družbe. Na ta način bi lahko dosegli vse dele družbe, saj bi organizirali dejavnosti tudi na prikrajšanih območjih in skušali privabiti tamkajšnje športne prostovoljce;

| 22. | spodbujajo priznavanje in potrjevanje neformalnega in priložnostnega učenja v kontekstu prostovoljstva v športu, zlasti z uporabo evropskih orodij in smernic (17), ki lahko prispeva k lažjemu preverjanju in boljši primerljivosti, preglednosti in izboljšavam pri priznavanju pridobljenih učnih rezultatov. Namen pri tem bi bil preučiti, kako izboljšati status prostovoljcev in doseči, da bodo kompetence, ki so jih pridobili, priznane; |
| --- | --- |

22.

spodbujajo priznavanje in potrjevanje neformalnega in priložnostnega učenja v kontekstu prostovoljstva v športu, zlasti z uporabo evropskih orodij in smernic (17), ki lahko prispeva k lažjemu preverjanju in boljši primerljivosti, preglednosti in izboljšavam pri priznavanju pridobljenih učnih rezultatov. Namen pri tem bi bil preučiti, kako izboljšati status prostovoljcev in doseči, da bodo kompetence, ki so jih pridobili, priznane;

| 23. | spodbujajo uporabo sredstev iz strukturnih in investicijskih skladov in Kohezijskega sklada za infrastrukturne in tudi druge programe za športna društva za izboljšanje prevladujočih socialnih pogojev, zlasti na območjih z visoko koncentracijo skupin, izpostavljenih marginalizaciji; |
| --- | --- |

23.

spodbujajo uporabo sredstev iz strukturnih in investicijskih skladov in Kohezijskega sklada za infrastrukturne in tudi druge programe za športna društva za izboljšanje prevladujočih socialnih pogojev, zlasti na območjih z visoko koncentracijo skupin, izpostavljenih marginalizaciji;

| 24. | širijo koncept evropske solidarnostne enote med športnimi organizacijami in spodbujanje le teh k sodelovanju pri tej pobudi, tako da bi za mlade, ki se udejstvujejo na športnem področju, izboljšali dostopnost do tega programa; |
| --- | --- |

24.

širijo koncept evropske solidarnostne enote med športnimi organizacijami in spodbujanje le teh k sodelovanju pri tej pobudi, tako da bi za mlade, ki se udejstvujejo na športnem področju, izboljšali dostopnost do tega programa;

POZIVAJO ŠPORTNO GIBANJE, NAJ PREUČI MOŽNOST:

| 25. | spodbujanja vključevanja migrantov in beguncev, starejših občanov, invalidov, ranljivih mladih v različne prostovoljske vloge v okviru množičnih športnih dejavnosti pri organizaciji manjših in najpomembnejših športnih dogodkov in doseganja večje dostopnosti vstopanja v prostovoljstvo v športu v okviru množičnega športa zaradi opolnomočenja zadevnih posameznikov; |
| --- | --- |

25.

spodbujanja vključevanja migrantov in beguncev, starejših občanov, invalidov, ranljivih mladih v različne prostovoljske vloge v okviru množičnih športnih dejavnosti pri organizaciji manjših in najpomembnejših športnih dogodkov in doseganja večje dostopnosti vstopanja v prostovoljstvo v športu v okviru množičnega športa zaradi opolnomočenja zadevnih posameznikov;

| 26. | razvijanja sodelovanja s športnimi organizacijami, mladinskimi organizacijami in drugimi nevladnimi organizacijami pri vprašanju, kako promovirati, pritegniti in obdržati prostovoljce, da se prostovoljstvu v športu odpre kar največ možnosti, na primer v okviru najpomembnejših športnih dogodkov; |
| --- | --- |

26.

razvijanja sodelovanja s športnimi organizacijami, mladinskimi organizacijami in drugimi nevladnimi organizacijami pri vprašanju, kako promovirati, pritegniti in obdržati prostovoljce, da se prostovoljstvu v športu odpre kar največ možnosti, na primer v okviru najpomembnejših športnih dogodkov;

| 27. | ustvarjanja priložnosti za učenje in usposabljanje, usmerjeno v izboljšanje spretnosti prostovoljskega osebja športnih organizacij, vključno z migranti in begunci, starejšimi občani, invalidi, ranljivimi mladimi in drugimi manjšinami, in hkrati reševanja problema razvoja usposobljenosti odgovornih za oblikovanje in upravljanje raznoterih skupin prostovoljcev; |
| --- | --- |

27.

ustvarjanja priložnosti za učenje in usposabljanje, usmerjeno v izboljšanje spretnosti prostovoljskega osebja športnih organizacij, vključno z migranti in begunci, starejšimi občani, invalidi, ranljivimi mladimi in drugimi manjšinami, in hkrati reševanja problema razvoja usposobljenosti odgovornih za oblikovanje in upravljanje raznoterih skupin prostovoljcev;

| 28. | spodbujanja enakih možnosti v športnih društvih, vključno z enakim obravnavanjem skupin, izpostavljenih marginalizaciji, glede članstva in udeležbe pri društvenem prostovoljstvu; |
| --- | --- |

28.

spodbujanja enakih možnosti v športnih društvih, vključno z enakim obravnavanjem skupin, izpostavljenih marginalizaciji, glede članstva in udeležbe pri društvenem prostovoljstvu;

| 29. | spodbujanja udejstvovanja starejših občanov v športnih društvih in vključevanja starejših občanov med prostovoljce ter uporabe njihovih dragocenih življenjskih izkušenj v športnih strukturah na vseh ravneh. |
| --- | --- |

29.

spodbujanja udejstvovanja starejših občanov v športnih društvih in vključevanja starejših občanov med prostovoljce ter uporabe njihovih dragocenih življenjskih izkušenj v športnih strukturah na vseh ravneh.

---

(1)  Socialno izključenost je razumeti kot proces, ki ljudi potiska na družbeni rob, kar omejuje njihov dostop do virov in možnosti, omejuje njihovo udeleženost pri običajnem družbenem in kulturnem življenju, zaradi česar se čutijo odrinjene, nemočne in diskriminirane.

(2)  Ta dokument se na integracijo migrantov in beguncev sklicuje v skladu s sklepi Sveta in predstavnikov vlad držav članic o integraciji državljanov tretjih držav, ki zakonito bivajo v Evropski uniji (sprejeti 9. decembra 2016). (15312/16).

(3)  Skupine, ki so revščini in socialni izključenosti izpostavljene bolj kot splošna populacija. Etnične manjšine, migranti, invalidi, brezdomci, tisti, ki jih pesti zloraba snovi, izolirani starejši in mladi se vsi pogosto soočajo s težavami, ki lahko vodijo v še globljo socialno izključenost, ki se na primer kaže v nižji stopnji izobrazbe, brezposelnosti ali podzaposlenosti;

(4)  Social Policy Reforms in the EU: A Cross-national Comparison Social Inclusion Monitor Europe (SIM) – Reform Barometer. Jan Arpe, Simona Milio, Andrej Stuchlik (ur.).

(5)  Bela knjiga o prihodnosti Evrope – Razmisleki in scenariji za EU-27 do leta 2025, str. 4: „Begunska kriza, zaradi katere je leta 2015 v Evropo prispelo 1,2 milijona ljudi, je največja po drugi svetovni vojni“ (glej tudi opombo 3).

(6)  Skupna izjava o letnem medinstitucionalnem načrtovanju za leto 2017 – odobritev (dok. 15375/16).

(7)  Active Senior Citizens for Europe – A Guide to the EU (2012) AGE Platform Europe.

(8)  UL C 372, 20.12.2011, str. 24.

(9)  Promoting Inclusion and Fundamental Values through Formal and Non-Formal Learning: EU Level measures to implement the Paris Declaration.

(10)  UL C 326, 3.12.2010, str. 5.

(11)  COM(2010) 636 final – Evropska strategija o invalidnosti za obdobje 2010–2020: obnovljena zaveza za Evropo brez ovir.

(12)  Sport and Physical Activity Special Eurobarometer 412 (2014).

(13)  Strokovna skupina za razvoj človeških virov in šport. Recommendations to encourage volunteering in sport, best practices on legal and fiscal mechanisms.

(14)  Projekt „socialno vključevanje in prostovoljstvo v evropskih športnih društvih“ s podporo iz programa EU Erasmus+ (2015–2017).

(15)  Evropska mreža za vključevanje s športom – spodbujanje enakih možnosti migrantov in manjšin s prostovoljstvom v športu.

(16)  Člen 2 Pogodbe o Evropski uniji;

(17)  Priporočilo Sveta z dne 20. decembra 2012 o potrjevanju neformalnega in priložnostnega učenja (UL C 398, 22.12.2012, str. 1).

---

PRILOGA

Pomen prostovoljstva v športu kot orodja za socialno vključevanje je poudarjen v naslednjih ključnih dokumentih:

| 1. | Strategija Evropa 2020 in ena od njenih sedmih vodilnih pobud, s katero je poudarjena potreba po rasti in ustvarjanju delovnih mest v pomoč tistim, ki so na robu revščine, in socialno izključenim, da bi živeli dostojno življenje in se dejavno udejstvovali v družbi (dok. 7110/10). |
| --- | --- |

1.

Strategija Evropa 2020 in ena od njenih sedmih vodilnih pobud, s katero je poudarjena potreba po rasti in ustvarjanju delovnih mest v pomoč tistim, ki so na robu revščine, in socialno izključenim, da bi živeli dostojno življenje in se dejavno udejstvovali v družbi (dok. 7110/10).

| 2. | Sklepi Sveta z dne 18. novembra 2010 o vlogi športa kot sredstvu in vzpodbudi za dejavno socialno vključevanje (UL C 326, 3.12.2010, str. 5). |
| --- | --- |

2.

Sklepi Sveta z dne 18. novembra 2010 o vlogi športa kot sredstvu in vzpodbudi za dejavno socialno vključevanje (UL C 326, 3.12.2010, str. 5).

| 3. | Sporočilo o politikah EU in prostovoljstvu: priznavanje in spodbujanje čezmejnih prostovoljnih dejavnosti v EU (COM(2011) 568 final). |
| --- | --- |

3.

Sporočilo o politikah EU in prostovoljstvu: priznavanje in spodbujanje čezmejnih prostovoljnih dejavnosti v EU (COM(2011) 568 final).

| 4. | Sklepi Sveta o vlogi prostovoljnih dejavnosti v športu pri spodbujanju aktivnega državljanstva (UL C 372, 20.12.2011, str. 24). |
| --- | --- |

4.

Sklepi Sveta o vlogi prostovoljnih dejavnosti v športu pri spodbujanju aktivnega državljanstva (UL C 372, 20.12.2011, str. 24).

| 5. | Priporočilo Sveta z dne 20. decembra 2012 o potrjevanju neformalnega in priložnostnega učenja (UL C 398, 22.12.2012, str. 1). |
| --- | --- |

5.

Priporočilo Sveta z dne 20. decembra 2012 o potrjevanju neformalnega in priložnostnega učenja (UL C 398, 22.12.2012, str. 1).

| 6. | Delovni načrt EU za šport za obdobje 2014–2017 (UL C 183, 14.6.2014, str. 12). |
| --- | --- |

6.

Delovni načrt EU za šport za obdobje 2014–2017 (UL C 183, 14.6.2014, str. 12).

| 7. | Sport and Physical Activity Special Eurobarometer 412 (2014). |
| --- | --- |

7.

Sport and Physical Activity Special Eurobarometer 412 (2014).

| 8. | Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Novi program znanj in spretnosti za Evropo: z roko v roki za večji človeški kapital, zaposljivost in konkurenčnost (dok. 10038/16). |
| --- | --- |

8.

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Novi program znanj in spretnosti za Evropo: z roko v roki za večji človeški kapital, zaposljivost in konkurenčnost (dok. 10038/16).

| 9. | Sklepi Sveta in predstavnikov vlad držav članic o integraciji državljanov tretjih držav, ki zakonito bivajo v Evropski uniji, sprejeti 9. decembra 2016 (dok. 15312/16). |
| --- | --- |

9.

Sklepi Sveta in predstavnikov vlad držav članic o integraciji državljanov tretjih držav, ki zakonito bivajo v Evropski uniji, sprejeti 9. decembra 2016 (dok. 15312/16).

| 10. | Skupna izjava o letnem medinstitucionalnem načrtovanju za leto 2017 (dok. 15375/16). |
| --- | --- |

10.

Skupna izjava o letnem medinstitucionalnem načrtovanju za leto 2017 (dok. 15375/16).

| 11. | Vlaganje v mlade v Evropi






  (a) | Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Vlaganje v mlade v Evropi (dok. 15420/16). |
| --- | --- | --- |

11.

Vlaganje v mlade v Evropi

(a)

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Vlaganje v mlade v Evropi (dok. 15420/16).

| (b) | Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Evropska solidarnostna enota (dok. 15421/16). |
| --- | --- |

(b)

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Evropska solidarnostna enota (dok. 15421/16).

| 12. | Strokovna skupina za razvoj človeških virov in šport. Recommendations to encourage volunteering in sport, best practices on legal and fiscal mechanisms (december 2016). |
| --- | --- |

12.

Strokovna skupina za razvoj človeških virov in šport. Recommendations to encourage volunteering in sport, best practices on legal and fiscal mechanisms (december 2016).

| 13. | Evropska mreža za vključevanje s športom – spodbujanje enakih možnosti migrantov in manjšin s prostovoljstvom v športu. |
| --- | --- |

13.

Evropska mreža za vključevanje s športom – spodbujanje enakih možnosti migrantov in manjšin s prostovoljstvom v športu.

| 14. | COM(2010) 636 final – Evropska strategija o invalidnosti za obdobje 2010–2020: obnovljena zaveza za Evropo brez ovir. |
| --- | --- |

14.

COM(2010) 636 final – Evropska strategija o invalidnosti za obdobje 2010–2020: obnovljena zaveza za Evropo brez ovir.

---

Evropska komisija

| 15.6.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 189/45 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 189/45

---

Menjalni tečaji eura (1)

14. junija 2017

(2017/C 189/10)

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,1203 |
| JPY | japonski jen | 123,58 |
| DKK | danska krona | 7,4363 |
| GBP | funt šterling | 0,87960 |
| SEK | švedska krona | 9,7448 |
| CHF | švicarski frank | 1,0874 |
| ISK | islandska krona | |
| NOK | norveška krona | 9,4140 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 26,163 |
| HUF | madžarski forint | 306,39 |
| PLN | poljski zlot | 4,1967 |
| RON | romunski leu | 4,5664 |
| TRY | turška lira | 3,9362 |
| AUD | avstralski dolar | 1,4778 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4796 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,7392 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,5453 |
| SGD | singapurski dolar | 1,5457 |
| KRW | južnokorejski won | 1 260,45 |
| ZAR | južnoafriški rand | 14,2697 |
| CNY | kitajski juan | 7,6147 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,3995 |
| IDR | indonezijska rupija | 14 880,38 |
| MYR | malezijski ringit | 4,7702 |
| PHP | filipinski peso | 55,465 |
| RUB | ruski rubelj | 63,9450 |
| THB | tajski bat | 38,023 |
| BRL | brazilski real | 3,7027 |
| MXN | mehiški peso | 20,2078 |
| INR | indijska rupija | 72,0350 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,1203

JPY

japonski jen

123,58

DKK

danska krona

7,4363

GBP

funt šterling

0,87960

SEK

švedska krona

9,7448

CHF

švicarski frank

1,0874

ISK

islandska krona

NOK

norveška krona

9,4140

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

26,163

HUF

madžarski forint

306,39

PLN

poljski zlot

4,1967

RON

romunski leu

4,5664

TRY

turška lira

3,9362

AUD

avstralski dolar

1,4778

CAD

kanadski dolar

1,4796

HKD

hongkonški dolar

8,7392

NZD

novozelandski dolar

1,5453

SGD

singapurski dolar

1,5457

KRW

južnokorejski won

1 260,45

ZAR

južnoafriški rand

14,2697

CNY

kitajski juan

7,6147

HRK

hrvaška kuna

7,3995

IDR

indonezijska rupija

14 880,38

MYR

malezijski ringit

4,7702

PHP

filipinski peso

55,465

RUB

ruski rubelj

63,9450

THB

tajski bat

38,023

BRL

brazilski real

3,7027

MXN

mehiški peso

20,2078

INR

indijska rupija

72,0350

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

INFORMACIJE V ZVEZI Z EVROPSKIM GOSPODARSKIM PROSTOROM

Nadzorni organ Efte

| 15.6.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 189/46 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 189/46

---

Razpis Norveške v zvezi z Direktivo 94/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta o pogojih za izdajo in uporabo dovoljenj za iskanje, raziskovanje in izkoriščanje ogljikovodikov

Razpis za oddajo vlog za izdajo dovoljenj za izkoriščanje nafte v norveškem epikontinentalnem pasu – izdaja dovoljenj za vnaprej določena območja v letu 2017

(2017/C 189/11)

Norveško ministrstvo za nafto in energijo objavlja razpis za oddajo vlog za izdajo dovoljenj za izkoriščanje nafte v skladu s členom 3(2)(a) Direktive 94/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 1994 o pogojih za izdajo in uporabo dovoljenj za iskanje, raziskovanje in izkoriščanje ogljikovodikov.

Dovoljenja za izkoriščanje se bodo izdala le delniškim družbam, registriranim na Norveškem ali v drugi državi pogodbenici Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (Sporazum EGP), ali fizičnim osebam s stalnim prebivališčem v državi pogodbenici Sporazuma EGP.

Družbam, ki nimajo dovoljenja v norveškem epikontinentalnem pasu, se lahko podeli dovoljenje za izkoriščanje, če so se predhodno kvalificirale za prejem dovoljenja za to območje.

Ministrstvo bo posamezne družbe in družbe, ki bodo vloge oddale kot del skupine, obravnavalo pod enakimi pogoji. Vlagatelji, ki bodo oddali posamezno vlogo, ali vlagatelji kot skupina, ki bo oddala skupno vlogo, se bodo šteli kot en vlagatelj vloge za izdajo dovoljenja za izkoriščanje. Ministrstvo lahko na podlagi vlog, ki jih oddajo skupine ali posamezni vlagatelji, določi sestavo skupin imetnikov dovoljenja, ki jim bo izdano novo dovoljenje za izkoriščanje nafte, odstrani vlagatelje iz skupne vloge in doda posamezne vlagatelje ter imenuje izvajalca za take skupine.

Dodelitev deleža v dovoljenju za izkoriščanje bo pogojena s pristopom imetnika dovoljenja k sporazumu o dejavnostih, povezanih z nafto (Agreement for Petroleum Activities), vključno s sporazumom o skupnem izvajanju in sporazumom o obračunavanju. Če se dovoljenje za izkoriščanje stratigrafsko razdeli, bosta morala imetnika dveh stratigrafsko razdeljenih dovoljenj skleniti tudi posebni sporazum o skupnem izvajanju, ki bo v zvezi s tem urejal odnose med njima.

Imetniki dovoljenja bodo ob podpisu navedenih sporazumov ustanovili skupno podjetje, v katerem bo njihova kapitalska udeležba vedno enaka njihovemu deležu v dovoljenju za izkoriščanje.

Dokumenti za dovoljenje bodo v glavnem temeljili na zadevnih dokumentih iz podelitve dovoljenj za vnaprej določena območja 2016. S tem se bo zagotovilo, da bo industrija o pomembnih spremembah okvira obveščena pred oddajo vlog.

Merila za izdajo dovoljenj za izkoriščanje

Za spodbujanje dobrega upravljanja virov ter hitrega in učinkovitega raziskovanja in izkoriščanja nafte v norveškem epikontinentalnem pasu, vključno s sestavo skupin, ki jim bo izdano dovoljenje in bodo to omogočile, veljajo naslednja merila za dodelitev deležev v dovoljenjih za izkoriščanje in za imenovanje izvajalca:

| a) | vlagatelj pozna geološko sestavo zadevnega geografskega območja in predlaga, kako nameravajo imetniki dovoljenja učinkovito izkoriščati nafto; |
| --- | --- |

a)

vlagatelj pozna geološko sestavo zadevnega geografskega območja in predlaga, kako nameravajo imetniki dovoljenja učinkovito izkoriščati nafto;

| b) | vlagatelj ima ustrezno tehnično znanje in lahko predstavi, kako lahko to strokovno znanje aktivno prispeva k cenovno učinkovitem raziskovanju ter po potrebi izkoriščanju nafte na zadevnem geografskem območju; |
| --- | --- |

b)

vlagatelj ima ustrezno tehnično znanje in lahko predstavi, kako lahko to strokovno znanje aktivno prispeva k cenovno učinkovitem raziskovanju ter po potrebi izkoriščanju nafte na zadevnem geografskem območju;

| c) | vlagatelj ima predhodne izkušnje v norveškem epikontinentalnem pasu ali enakovredne zadevne izkušnje iz drugih območij; |
| --- | --- |

c)

vlagatelj ima predhodne izkušnje v norveškem epikontinentalnem pasu ali enakovredne zadevne izkušnje iz drugih območij;

| d) | vlagatelj ima zadovoljive finančne zmogljivosti za raziskovanje in po potrebi izkoriščanje nafte na zadevnem geografskem območju; |
| --- | --- |

d)

vlagatelj ima zadovoljive finančne zmogljivosti za raziskovanje in po potrebi izkoriščanje nafte na zadevnem geografskem območju;

| e) | če je vlagatelj pridobitelj dovoljenja za izkoriščanje ali je to bil, lahko ministrstvo upošteva vse oblike neučinkovitosti ali neodgovornosti vlagatelja kot pridobitelja dovoljenja; |
| --- | --- |

e)

če je vlagatelj pridobitelj dovoljenja za izkoriščanje ali je to bil, lahko ministrstvo upošteva vse oblike neučinkovitosti ali neodgovornosti vlagatelja kot pridobitelja dovoljenja;

| f) | dovoljenja za izkoriščanje se bodo v glavnem izdala skupnemu podjetju, v katerem je najmanj en imetnik dovoljenja kot izvajalec izvrtal najmanj eno vrtino v norveškem epikontinentalnem pasu ali ima enakovredne zadevne izkušnje z izvajanjem zunaj norveškega epikontinentalnega pasu; |
| --- | --- |

f)

dovoljenja za izkoriščanje se bodo v glavnem izdala skupnemu podjetju, v katerem je najmanj en imetnik dovoljenja kot izvajalec izvrtal najmanj eno vrtino v norveškem epikontinentalnem pasu ali ima enakovredne zadevne izkušnje z izvajanjem zunaj norveškega epikontinentalnega pasu;

| g) | dovoljenja za izkoriščanje bodo v glavnem podeljena dvema imetnikoma dovoljenja ali več, kadar ima vsaj eden izkušnje iz točke (f); |
| --- | --- |

g)

dovoljenja za izkoriščanje bodo v glavnem podeljena dvema imetnikoma dovoljenja ali več, kadar ima vsaj eden izkušnje iz točke (f);

| h) | imenovani izvajalec, ki mu bo izdano dovoljenje za izkoriščanje v Barentsovem morju, je moral kot izvajalec izvrtati najmanj eno vrtino v norveškem epikontinentalnem pasu ali ima enakovredne zadevne izkušnje z izvajanjem zunaj norveškega epikontinentalnega pasu; |
| --- | --- |

h)

imenovani izvajalec, ki mu bo izdano dovoljenje za izkoriščanje v Barentsovem morju, je moral kot izvajalec izvrtati najmanj eno vrtino v norveškem epikontinentalnem pasu ali ima enakovredne zadevne izkušnje z izvajanjem zunaj norveškega epikontinentalnega pasu;

| i) | za izdajo dovoljenja za izkoriščanje v globokih vodah sta morala imenovani izvajalec in vsaj še eden od imetnikov dovoljenja kot izvajalca izvrtati najmanj eno vrtino v norveškem epikontinentalnem pasu ali imata enakovredne zadevne izkušnje z izvajanjem zunaj norveškega epikontinentalnega pasu. Eden od imetnikov dovoljenja za izkoriščanje je moral kot izvajalec vrtati v globokih vodah; |
| --- | --- |

i)

za izdajo dovoljenja za izkoriščanje v globokih vodah sta morala imenovani izvajalec in vsaj še eden od imetnikov dovoljenja kot izvajalca izvrtati najmanj eno vrtino v norveškem epikontinentalnem pasu ali imata enakovredne zadevne izkušnje z izvajanjem zunaj norveškega epikontinentalnega pasu. Eden od imetnikov dovoljenja za izkoriščanje je moral kot izvajalec vrtati v globokih vodah;

| j) | za izdajo dovoljenja za izkoriščanje, za katero se zahteva vrtanje vrtin pod visokim pritiskom in/ali visokimi temperaturami (HTHP), sta morala imenovani izvajalec in vsaj še eden od imetnikov dovoljenja kot izvajalca izvrtati najmanj eno vrtino v norveškem epikontinentalnem pasu ali imata enakovredne zadevne izkušnje z izvajanjem zunaj norveškega epikontinentalnega pasu. Eden od imetnikov dovoljenja za izkoriščanje je moral kot izvajalec izvrtati vrtino pod visokim pritiskom in/ali visokimi temperaturami (HTHP). |
| --- | --- |

j)

za izdajo dovoljenja za izkoriščanje, za katero se zahteva vrtanje vrtin pod visokim pritiskom in/ali visokimi temperaturami (HTHP), sta morala imenovani izvajalec in vsaj še eden od imetnikov dovoljenja kot izvajalca izvrtati najmanj eno vrtino v norveškem epikontinentalnem pasu ali imata enakovredne zadevne izkušnje z izvajanjem zunaj norveškega epikontinentalnega pasu. Eden od imetnikov dovoljenja za izkoriščanje je moral kot izvajalec izvrtati vrtino pod visokim pritiskom in/ali visokimi temperaturami (HTHP).

Bloki, za katere se lahko oddajo vloge

Vloge za deleže v dovoljenjih za izkoriščanje se lahko oddajo za bloke, za katere niso bila izdana dovoljenja v vnaprej določenih območjih, kot je prikazano na zemljevidih, ki jih je objavil norveški direktorat za nafto. Prav tako je možno zaprositi za površino, ki je bila opuščena v vnaprej določenih območjih po razglasitvi v skladu s posodobljenimi interaktivnimi zemljevidi norveškega direktorata za nafto, ki so na voljo na njegovi spletni strani.

Vsako dovoljenje za izkoriščanje lahko zajema enega ali več blokov ali delov blokov. Vlagatelji morajo omejiti predlogo vloge na območja, kjer so vrisali potencialna nahajališča nafte.

Celotno besedilo razpisa, vključno s podrobnimi zemljevidi razpoložljivih območij, je na voljo na spletnem naslovu norveškega direktorata za nafto www.npd.no/apa2017.

Vloge za izdajo dovoljenja za izkoriščanje nafte oddajte na naslov:

| Ministry of Petroleum and Energy |
| --- |
| P.O. Box 8148 Dep. |
| NO-0033 Oslo |
| NORWAY |

Ministry of Petroleum and Energy

P.O. Box 8148 Dep.

NO-0033 Oslo

NORWAY

Dve kopiji je treba predložiti na naslov:

| The Norwegian Petroleum Directorate |
| --- |
| P.O. Box 600 |
| NO-4003 Stavanger |
| NORWAY |

The Norwegian Petroleum Directorate

P.O. Box 600

NO-4003 Stavanger

NORWAY

Rok: 1. september 2017 ob 12. uri.

Dovoljenja za izkoriščanje nafte bodo za vnaprej določena območja 2017 v norveškem epikontinentalnem pasu po načrtih podeljena v prvem četrtletju leta 2018.

---

V Objave

SODNI POSTOPKI

Sodišče Efte

| 15.6.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 189/48 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 189/48

---

SKLEP SODIŠČA

z dne 15. novembra 2016

v zadevi E-7/16

Míla ehf. proti Nadzornemu organu Efte

(Predhodni ugovor nedopustnosti – Državna pomoč – Sklep o zaključku formalnega postopka preiskave)

(2017/C 189/12)

V zadevi št. E-7/16, Míla ehf. proti Nadzornemu organu Efte – katere predmet je ZAHTEVEK na podlagi člena 36(2) Sporazuma med državami Efte o ustanovitvi nadzornega organa in sodišča za razglasitev ničnosti odločbe Nadzornega organa Efte št. 061/16/COL z dne 16. marca 2016 o zaključku formalnega postopka preiskave domnevne državne pomoči, zagotovljene prek zakupa optičnega vlakna, ki se jih je prej upravljalo v imenu zveze NATO – je sodišče Efte v sestavi: predsednik Carl Baudenbacher ter sodnika Per Christiansen (sodnik poročevalec) in Páll Hreinsson, 15. novembra 2016 izdalo sklep, katerega izrek se glasi:

| 1. | Zahtevek se zavrže kot nedopusten. |
| --- | --- |

1.

Zahtevek se zavrže kot nedopusten.

| 2. | Vložniku zahtevka se naloži plačilo stroškov postopka. |
| --- | --- |

2.

Vložniku zahtevka se naloži plačilo stroškov postopka.

---

| 15.6.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 189/49 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 189/49

---

SODBA SODIŠČA

z dne 16. novembra 2016

v zadevi E-4/16

Nadzorni organ Efte proti Kraljevini Norveški

(Neizvršitev sodbe Sodišča, s katero je bila ugotovljena neizpolnitev obveznosti – člen 33 Sporazuma o nadzornem organu in sodišču – Ukrepi, potrebni za izvršitev sodbe Sodišča)

(2017/C 189/13)

V zadevi E-4/16, Nadzorni organ Efte proti Kraljevini Norveški – katere predmet je ZAHTEVEK za ugotovitev, da Kraljevina Norveška s tem, ko v predpisanem roku ni sprejela potrebnih ukrepov za izvršitev sodbe sodišča Efte z dne 2. decembra 2013 v zadevi E-13/13 ESA proti Norveški, ni izpolnila svojih obveznosti iz člena 33 Sporazuma med državami Efte o ustanovitvi nadzornega organa in sodišča – je sodišče Efte v sestavi: predsednik Carl Baudenbacher ter sodnika Per Christiansen in Páll Hreinsson (sodnik poročevalec), 16. novembra 2016 izdalo sodbo,

katere izrek se glasi:

| 1. | Kraljevina Norveška s tem, ko v predpisanem roku ni sprejela potrebnih ukrepov za izvršitev sodbe sodišča Efte z dne 2. decembra 2013 v zadevi E-13/13 ESA proti Norveški, ni izpolnila svojih obveznosti iz člena 33 Sporazuma med državami Efte o ustanovitvi nadzornega organa in sodišča. |
| --- | --- |

1.

Kraljevina Norveška s tem, ko v predpisanem roku ni sprejela potrebnih ukrepov za izvršitev sodbe sodišča Efte z dne 2. decembra 2013 v zadevi E-13/13 ESA proti Norveški, ni izpolnila svojih obveznosti iz člena 33 Sporazuma med državami Efte o ustanovitvi nadzornega organa in sodišča.

| 2. | Kraljevini Norveški se naloži plačilo stroškov postopka. |
| --- | --- |

2.

Kraljevini Norveški se naloži plačilo stroškov postopka.

---

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

| 15.6.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 189/50 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 189/50

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.8467 – BNP Paribas/Commerz Finanz)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2017/C 189/14)

| 1. | Komisija je 6. junija 2017 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje BNP Paribas Personal Finance S.A. („BNPP PF“, Francija), ki je odvisno podjetje v stoodstotni lasti podjetja BNP Paribas S.A., z nakupom sredstev pridobi v smislu člena 3(1)(b) uredbe o združitvah izključni nadzor nad celotnim podjetjem Commerz Finanz GmbH („CFG“, Nemčija), ki je trenutno pod skupnim nadzorom podjetij BNPP PF in Commerzbank AG („Commerzbank“, Nemčija). |
| --- | --- |

1.

Komisija je 6. junija 2017 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje BNP Paribas Personal Finance S.A. („BNPP PF“, Francija), ki je odvisno podjetje v stoodstotni lasti podjetja BNP Paribas S.A., z nakupom sredstev pridobi v smislu člena 3(1)(b) uredbe o združitvah izključni nadzor nad celotnim podjetjem Commerz Finanz GmbH („CFG“, Nemčija), ki je trenutno pod skupnim nadzorom podjetij BNPP PF in Commerzbank AG („Commerzbank“, Nemčija).

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:
  —   CFG: banka, ki je specializirana za potrošniška posojila in je trenutno v skupni lasti podjetij BNPP PF in Commerzbank, dejavna pa je predvsem na področju posojil za posameznike v Nemčiji. V okviru predvidene transakcije se bo podjetje razdelilo med BNPP PF in Commerzbank z delitvijo na dve ločeni in neodvisni poslovni enoti, in sicer poslovno enoto „Point of Sale Finance“ in poslovno enoto „Banking“. Poslovna enota „Point of Sale Finance“ bo ostala v okviru podjetja CFG (s podjetjem BNPP PF kot edinim delničarjem) in bo zajemala vse dejavnosti v zvezi z distribucijo produktov podjetja CFG, bodisi neposredno strankam bodisi prek (tradicionalnega in spletnega) prodajnega mesta trgovca na drobno,
  —   BNPP PF: podjetje, ki opravlja finančne storitve in je v stoodstotni lasti podjetja BNP Paribas S.A., dejavno pa je predvsem na področju potrošniških posojil. BNP Paribas S.A. je svetovna bančna skupina, dejavna na vseh glavnih področjih bančnega poslovanja: poslovanje s prebivalstvom, upravljanje sredstev in povezane storitve, poslovanje s podjetji in investicijsko bančništvo. |
| --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—   CFG: banka, ki je specializirana za potrošniška posojila in je trenutno v skupni lasti podjetij BNPP PF in Commerzbank, dejavna pa je predvsem na področju posojil za posameznike v Nemčiji. V okviru predvidene transakcije se bo podjetje razdelilo med BNPP PF in Commerzbank z delitvijo na dve ločeni in neodvisni poslovni enoti, in sicer poslovno enoto „Point of Sale Finance“ in poslovno enoto „Banking“. Poslovna enota „Point of Sale Finance“ bo ostala v okviru podjetja CFG (s podjetjem BNPP PF kot edinim delničarjem) in bo zajemala vse dejavnosti v zvezi z distribucijo produktov podjetja CFG, bodisi neposredno strankam bodisi prek (tradicionalnega in spletnega) prodajnega mesta trgovca na drobno,

—   BNPP PF: podjetje, ki opravlja finančne storitve in je v stoodstotni lasti podjetja BNP Paribas S.A., dejavno pa je predvsem na področju potrošniških posojil. BNP Paribas S.A. je svetovna bančna skupina, dejavna na vseh glavnih področjih bančnega poslovanja: poslovanje s prebivalstvom, upravljanje sredstev in povezane storitve, poslovanje s podjetji in investicijsko bančništvo.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi se za priglašeno koncentracijo lahko uporabljala uredba o združitvah. Vendar končna odločitev o tem še ni sprejeta. V skladu z Obvestilom Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi se za priglašeno koncentracijo lahko uporabljala uredba o združitvah. Vendar končna odločitev o tem še ni sprejeta. V skladu z Obvestilom Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe z navedbo sklicne številke M.8467 – BNP Paribas/Commerz Finanz se lahko Komisiji pošljejo po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe z navedbo sklicne številke M.8467 – BNP Paribas/Commerz Finanz se lahko Komisiji pošljejo po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

(2)  UL C 366, 14.12.2013, str. 5.

---

| 15.6.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 189/51 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 189/51

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.8483 – Bain Capital/Cinven/Stada Arzneimittel)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2017/C 189/15)

| 1. | Komisija je 2. junija 2017 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero skladi, ki jih upravlja podjetje Bain Capital Investors L.L.C. („Bain Capital“, ZDA), in skladi, ki jih upravlja podjetje Cinven Capital Management (VI) Limited Partnership Incorporated prek svojega komplementarja Cinven Capital Management (VI) General Partner Limited („Cinven“, Združeno kraljestvo), z nakupom delnic pridobijo v smislu člena 3(1)(b) uredbe o združitvah skupni nadzor nad podjetjem Stada Arzneimittel Aktiengesellschaft („Stada“, Nemčija). |
| --- | --- |

1.

Komisija je 2. junija 2017 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero skladi, ki jih upravlja podjetje Bain Capital Investors L.L.C. („Bain Capital“, ZDA), in skladi, ki jih upravlja podjetje Cinven Capital Management (VI) Limited Partnership Incorporated prek svojega komplementarja Cinven Capital Management (VI) General Partner Limited („Cinven“, Združeno kraljestvo), z nakupom delnic pridobijo v smislu člena 3(1)(b) uredbe o združitvah skupni nadzor nad podjetjem Stada Arzneimittel Aktiengesellschaft („Stada“, Nemčija).

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:
  —   Bain Capital: naložbe zasebnega kapitala v različne sektorje, vključno z informacijsko tehnologijo, zdravstvom, maloprodajo in potrošniškimi izdelki, komunikacijami ter finančnim in industrijsko-proizvodnim sektorjem,
  —   Cinven: naložbe zasebnega kapitala predvsem v šest ključnih sektorjev: poslovne storitve, potrošniški izdelki, finančne storitve, zdravstvo, industrija ter tehnologija, mediji in telekomunikacije,
  —   Stada: razvoj, proizvodnja, registracija, prodaja, komercializacija, distribucija in promocija bioznanstvenih izdelkov, kot so zdravila (zlasti z aktivnimi farmacevtskimi učinkovinami brez patentne zaščite), prehranska dopolnila, kozmetični izdelki in vrsta drugih izdelkov za zdravstveno nego. |
| --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—   Bain Capital: naložbe zasebnega kapitala v različne sektorje, vključno z informacijsko tehnologijo, zdravstvom, maloprodajo in potrošniškimi izdelki, komunikacijami ter finančnim in industrijsko-proizvodnim sektorjem,

—   Cinven: naložbe zasebnega kapitala predvsem v šest ključnih sektorjev: poslovne storitve, potrošniški izdelki, finančne storitve, zdravstvo, industrija ter tehnologija, mediji in telekomunikacije,

—   Stada: razvoj, proizvodnja, registracija, prodaja, komercializacija, distribucija in promocija bioznanstvenih izdelkov, kot so zdravila (zlasti z aktivnimi farmacevtskimi učinkovinami brez patentne zaščite), prehranska dopolnila, kozmetični izdelki in vrsta drugih izdelkov za zdravstveno nego.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi se za priglašeno koncentracijo lahko uporabljala uredba o združitvah. Vendar končna odločitev o tem še ni sprejeta. V skladu z Obvestilom Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi se za priglašeno koncentracijo lahko uporabljala uredba o združitvah. Vendar končna odločitev o tem še ni sprejeta. V skladu z Obvestilom Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe z navedbo sklicne številke M.8483 – Bain Capital/Cinven/Stada Arzneimittel se lahko Komisiji pošljejo po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe z navedbo sklicne številke M.8483 – Bain Capital/Cinven/Stada Arzneimittel se lahko Komisiji pošljejo po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

(2)  UL C 366, 14.12.2013, str. 5.

---

| 15.6.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 189/52 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 189/52

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.8440 – DuPont/FMC (Health and Nutrition business))

(Besedilo velja za EGP)

(2017/C 189/16)

| 1. | Komisija je 7. junija 2017 v skladu s členom 4 in po predložitvi v skladu s členom 4(5) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1) prejela priglasitev predlagane koncentracije, s katero podjetje E.I. du Pont de Nemours and Company („DuPont“, ZDA) pridobi v smislu člena 3(1)(b) uredbe o združitvah izključni nadzor nad segmentom poslovanja Zdravje in prehrana („H&N“) podjetja FMC Corporation („FMC“, ZDA), ki obsega poslovanje v zvezi z dodatki za izboljšanje teksture hrane in farmacevtskimi pomožnimi snovmi (vendar ne obsega poslovanja podjetja FMC v zvezi z maščobnimi kislinami omega-3).
  Ta predlagana koncentracija je del dogovora o prodaji in nakupu sredstev, ki sta ga 31. marca 2017 sklenila podjetji DuPont in FMC in ki določa, da bo podjetje FMC pridobilo nekatere dejavnosti podjetja DuPont v skladu z zavezami o odsvojitvi, ki sta jih sprejeli podjetji DuPont in The Dow Chemical Company („Dow“) v okviru evropskih postopkov nadzora nad združitvami v zvezi s predlagano združitvijo podjetij Dow in DuPont (Zadeva M.7932) |
| --- | --- |

1.

Komisija je 7. junija 2017 v skladu s členom 4 in po predložitvi v skladu s členom 4(5) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1) prejela priglasitev predlagane koncentracije, s katero podjetje E.I. du Pont de Nemours and Company („DuPont“, ZDA) pridobi v smislu člena 3(1)(b) uredbe o združitvah izključni nadzor nad segmentom poslovanja Zdravje in prehrana („H&N“) podjetja FMC Corporation („FMC“, ZDA), ki obsega poslovanje v zvezi z dodatki za izboljšanje teksture hrane in farmacevtskimi pomožnimi snovmi (vendar ne obsega poslovanja podjetja FMC v zvezi z maščobnimi kislinami omega-3).

Ta predlagana koncentracija je del dogovora o prodaji in nakupu sredstev, ki sta ga 31. marca 2017 sklenila podjetji DuPont in FMC in ki določa, da bo podjetje FMC pridobilo nekatere dejavnosti podjetja DuPont v skladu z zavezami o odsvojitvi, ki sta jih sprejeli podjetji DuPont in The Dow Chemical Company („Dow“) v okviru evropskih postopkov nadzora nad združitvami v zvezi s predlagano združitvijo podjetij Dow in DuPont (Zadeva M.7932)

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:
  —   za podjetje DuPont: kemično podjetje z raznolikimi dejavnostmi in sedežem v ZDA. Gre za končno matično družbo skupine DuPont, ki raziskuje, razvija, proizvaja, distribuira in prodaja različne kemične proizvode, polimere, agrokemične izdelke, semena, živilske sestavine in druge izdelke. V okviru segmenta poslovanja Zdravje in prehrana podjetje DuPont proizvaja in dobavlja izdelke, ki so posebej zasnovani za izboljšanje varnosti, hranilne vrednosti, teksture in podaljšanje roka uporabnosti prehrambenih proizvodov in pijač, zdravil in prehranskih dopolnil,
  —   za podjetje Dow: kemično podjetje z raznolikimi dejavnostmi in sedežem v ZDA. Gre za končno matično družbo skupine Dow, ki je dejavna na področju plastike in kemikalij, kmetijske znanosti, proizvodov iz ogljikovodikov ter energentov in z njimi povezanih storitev. Prisotnost podjetja Dow na področju prehrane in zdravja je bolj omejena,
  —   za podjetje FMC: specializirano svetovno kemično podjetje s sedežem v ZDA, ki ima interese na kmetijskih, industrijskih in potrošniških trgih. Poslovanje tega podjetja je razdeljeno na tri segmente: (i) rešitve za kmetijstvo, (ii) H&N, in (iii) litij. Segment poslovanja H&N podjetja FMC zajema tri široka področja izdelkov, in sicer nutritivne sestavine, pomožne snovi v zdravilih in funkcionalne sestavine. |
| --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—   za podjetje DuPont: kemično podjetje z raznolikimi dejavnostmi in sedežem v ZDA. Gre za končno matično družbo skupine DuPont, ki raziskuje, razvija, proizvaja, distribuira in prodaja različne kemične proizvode, polimere, agrokemične izdelke, semena, živilske sestavine in druge izdelke. V okviru segmenta poslovanja Zdravje in prehrana podjetje DuPont proizvaja in dobavlja izdelke, ki so posebej zasnovani za izboljšanje varnosti, hranilne vrednosti, teksture in podaljšanje roka uporabnosti prehrambenih proizvodov in pijač, zdravil in prehranskih dopolnil,

—   za podjetje Dow: kemično podjetje z raznolikimi dejavnostmi in sedežem v ZDA. Gre za končno matično družbo skupine Dow, ki je dejavna na področju plastike in kemikalij, kmetijske znanosti, proizvodov iz ogljikovodikov ter energentov in z njimi povezanih storitev. Prisotnost podjetja Dow na področju prehrane in zdravja je bolj omejena,

—   za podjetje FMC: specializirano svetovno kemično podjetje s sedežem v ZDA, ki ima interese na kmetijskih, industrijskih in potrošniških trgih. Poslovanje tega podjetja je razdeljeno na tri segmente: (i) rešitve za kmetijstvo, (ii) H&N, in (iii) litij. Segment poslovanja H&N podjetja FMC zajema tri široka področja izdelkov, in sicer nutritivne sestavine, pomožne snovi v zdravilih in funkcionalne sestavine.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi se za priglašeno koncentracijo lahko uporabljala uredba o združitvah. Vendar končna odločitev o tem še ni sprejeta. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi se za priglašeno koncentracijo lahko uporabljala uredba o združitvah. Vendar končna odločitev o tem še ni sprejeta.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe z navedbo sklicne številke M.8440 – DuPont/FMC (Health and Nutrition business) se lahko Komisiji pošljejo po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe z navedbo sklicne številke M.8440 – DuPont/FMC (Health and Nutrition business) se lahko Komisiji pošljejo po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

---

| 15.6.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 189/53 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 189/53

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.8504 – EDF Energy Services/ESSCI)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2017/C 189/17)

| 1. | Komisija je 6. junija 2017 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje EDF Energy Services Limited („EDFES“, Francija) z nakupom delnic pridobi v smislu člena 3(1)(b) uredbe o združitvah izključni nadzor nad podjetjem ESSCI Limited („ESSCI“, Združeno kraljestvo). |
| --- | --- |

1.

Komisija je 6. junija 2017 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje EDF Energy Services Limited („EDFES“, Francija) z nakupom delnic pridobi v smislu člena 3(1)(b) uredbe o združitvah izključni nadzor nad podjetjem ESSCI Limited („ESSCI“, Združeno kraljestvo).

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:
  —   za EDFES: njegovo končno obvladujoče podjetje je EDF Group, ki je bila ustanovljeno za dobavo energetskih storitev v Združenem kraljestvu,
  —   za ESSCI: zagotavlja upravljane tehnične storitve v Združenem kraljestvu in na Irskem; prek svoje hčerinske družbe Imtech je dejavno je na področju strojništva in elektrotehnike, upravljanja tehničnih obratov in integracije industrijskih sistemov. |
| --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—   za EDFES: njegovo končno obvladujoče podjetje je EDF Group, ki je bila ustanovljeno za dobavo energetskih storitev v Združenem kraljestvu,

—   za ESSCI: zagotavlja upravljane tehnične storitve v Združenem kraljestvu in na Irskem; prek svoje hčerinske družbe Imtech je dejavno je na področju strojništva in elektrotehnike, upravljanja tehničnih obratov in integracije industrijskih sistemov.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi se za priglašeno koncentracijo lahko uporabljala uredba o združitvah. Vendar končna odločitev o tem še ni sprejeta. V skladu z Obvestilom Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi se za priglašeno koncentracijo lahko uporabljala uredba o združitvah. Vendar končna odločitev o tem še ni sprejeta. V skladu z Obvestilom Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe z navedbo sklicne številke M.8504 – EDF Energy Services/ESSCI se lahko Komisiji pošljejo po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe z navedbo sklicne številke M.8504 – EDF Energy Services/ESSCI se lahko Komisiji pošljejo po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

(2)  UL C 366, 14.12.2013, str. 5.

---

Popravki

| 15.6.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 189/54 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 189/54

---

Popravek Postopkov prenehanja – Sklep o začetku postopka prenehanja zavarovalnice ADRIA Way

(
  Uradni list Evropske unije C 123 z dne 20. aprila 2017
  )

(2017/C 189/18)

Stran 3, naslov ter besedilo v vrsticah Zavarovalnica in Datum, začetek veljavnosti in vrsta sklepa:

besedilo:

„ADRIA Way“

se glasi:

se glasi:

„Cestovní pojišťovna ADRIA Way družstvo ‚v likvidaci‘“.

---