# Euroopa Liidu C 59/2015

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 59 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 58. köide19. veebruar 2015 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 59

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

58. köide19. veebruar 2015

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2015/C 059/01 | Menetluse algatamine (Juhtum M.7429 – Siemens / Dresser-Rand) (
  1
  ) | 1 |
| 2015/C 059/02 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.7495 – APAX/EVRY) (
  1
  ) | 1 |
| 2015/C 059/03 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.7505 – Carlyle / Warburg Pincus / DBRS) (
  1
  ) | 2 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2015/C 059/01

Menetluse algatamine (Juhtum M.7429 – Siemens / Dresser-Rand) (
  1
  )

1

1

2015/C 059/02

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.7495 – APAX/EVRY) (
  1
  )

1

1

2015/C 059/03

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.7505 – Carlyle / Warburg Pincus / DBRS) (
  1
  )

1

2

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2015/C 059/04 | Euro vahetuskurss | 3 |
| | EUROOPA MAJANDUSPIIRKONDA KÄSITLEV TEAVE |
| | EFTA järelevalveamet |
| 2015/C 059/05 | Riigiabi – Otsus mitte esitada vastuväiteid | 4 |
| 2015/C 059/06 | Riigiabi – Otsus mitte esitada vastuväiteid | 5 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2015/C 059/04

Euro vahetuskurss

3

EUROOPA MAJANDUSPIIRKONDA KÄSITLEV TEAVE

EFTA järelevalveamet

2015/C 059/05

Riigiabi – Otsus mitte esitada vastuväiteid

4

2015/C 059/06

Riigiabi – Otsus mitte esitada vastuväiteid

5

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2015/C 059/07 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.7483 – Abellio Transport / ScotRail) (
  1
  ) | 6 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2015/C 059/08 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine | 7 |
| 2015/C 059/09 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine | 10 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2015/C 059/07

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.7483 – Abellio Transport / ScotRail) (
  1
  )

1

6

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2015/C 059/08

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine

7

2015/C 059/09

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine

10

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 19.2.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 59/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 59/1

---

Menetluse algatamine

(Juhtum M.7429 – Siemens / Dresser-Rand)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2015/C 59/01)

13. veebruaril 2015 otsustas komisjon algatada eespool nimetatud juhtumi suhtes menetluse, olles leidnud, et teatatud koondumine tekitab tõsiseid kahtlusi selle kokkusobivuses siseturuga. Menetluse algatamisega algab teatatud koondumise uurimise teine etapp ning see ei mõjuta juhtumi kohta lõpliku otsuse tegemist. Kõnealuse otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt c.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava koondumise kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama 15 päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist, et neid saaks täielikult menetluses arvesse võtta. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.7429 – Siemens / Dresser-Rand):

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus”).

---

| 19.2.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 59/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 59/1

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum M.7495 – APAX/EVRY)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2015/C 59/02)

13. veebruaril 2015 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32015M7495 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32015M7495 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

| 19.2.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 59/2 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 59/2

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum M.7505 – Carlyle / Warburg Pincus / DBRS)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2015/C 59/03)

16. veebruaril 2015 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32015M7505 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32015M7505 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 19.2.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 59/3 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 59/3

---

Euro vahetuskurss (1)

18. veebruar 2015

(2015/C 59/04)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,1372 |
| JPY | Jaapani jeen | 135,69 |
| DKK | Taani kroon | 7,4440 |
| GBP | Inglise nael | 0,73720 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,5489 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,0707 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 8,5480 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 27,583 |
| HUF | Ungari forint | 307,71 |
| PLN | Poola zlott | 4,1909 |
| RON | Rumeenia leu | 4,4518 |
| TRY | Türgi liir | 2,7940 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,4598 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4158 |
| HKD | Hongkongi dollar | 8,8229 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,5147 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,5475 |
| KRW | Korea vonn | 1 267,02 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 13,2921 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,1133 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,7240 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 14 646,88 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,1200 |
| PHP | Filipiini peeso | 50,372 |
| RUB | Vene rubla | 70,5714 |
| THB | Tai baat | 37,050 |
| BRL | Brasiilia reaal | 3,2195 |
| MXN | Mehhiko peeso | 16,9923 |
| INR | India ruupia | 70,8500 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,1372

JPY

Jaapani jeen

135,69

DKK

Taani kroon

7,4440

GBP

Inglise nael

0,73720

SEK

Rootsi kroon

9,5489

CHF

Šveitsi frank

1,0707

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

8,5480

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

27,583

HUF

Ungari forint

307,71

PLN

Poola zlott

4,1909

RON

Rumeenia leu

4,4518

TRY

Türgi liir

2,7940

AUD

Austraalia dollar

1,4598

CAD

Kanada dollar

1,4158

HKD

Hongkongi dollar

8,8229

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,5147

SGD

Singapuri dollar

1,5475

KRW

Korea vonn

1 267,02

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

13,2921

CNY

Hiina jüaan

7,1133

HRK

Horvaatia kuna

7,7240

IDR

Indoneesia ruupia

14 646,88

MYR

Malaisia ringit

4,1200

PHP

Filipiini peeso

50,372

RUB

Vene rubla

70,5714

THB

Tai baat

37,050

BRL

Brasiilia reaal

3,2195

MXN

Mehhiko peeso

16,9923

INR

India ruupia

70,8500

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

EUROOPA MAJANDUSPIIRKONDA KÄSITLEV TEAVE

EFTA järelevalveamet

| 19.2.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 59/4 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 59/4

---

Riigiabi – Otsus mitte esitada vastuväiteid

(2015/C 59/05)

EFTA järelevalveamet ei esita vastuväiteid järgmise riigiabi meetme kohta:

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | : | 26. november 2014 |
| --- | --- | --- |
| Juhtumi number | : | 75701 |
| Otsuse number | : | 518/14/COL |
| EFTA riik | : | Norra |
| Nimetus | : | Interaktiivse toodangu arendamise, reklaamimise ja levitamise abikava |
| Õiguslik alus | : | 7. septembri 2009. aasta määrus nr 1169 audiovisuaaltoodangule antava toetuse kohta
  Riigi aastaeelarve (peatükk 0334 – filmid ja meedia) |
| Meetme liik | : | Abikava |
| Eesmärk | : | Kultuur |
| Abi vorm | : | Otsetoetused |
| Eelarve | : | 20 miljonit Norra krooni aastas |
| Kestus | : | Kuni 31. detsember 2020 |
| Sektorid | : | Kultuur |
| Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress | : | Norra Filmiinstituut |
| P.O. Box 485 Sentrum |
| N-0105 Oslo |
| NORRA |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

:

26. november 2014

Juhtumi number

:

75701

Otsuse number

:

518/14/COL

EFTA riik

:

Norra

Nimetus

:

Interaktiivse toodangu arendamise, reklaamimise ja levitamise abikava

Õiguslik alus

:

7. septembri 2009. aasta määrus nr 1169 audiovisuaaltoodangule antava toetuse kohta

Riigi aastaeelarve (peatükk 0334 – filmid ja meedia)

Meetme liik

:

Abikava

Eesmärk

:

Kultuur

Abi vorm

:

Otsetoetused

Eelarve

:

20 miljonit Norra krooni aastas

Kestus

:

Kuni 31. detsember 2020

Sektorid

:

Kultuur

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress

:

Norra Filmiinstituut

P.O. Box 485 Sentrum

N-0105 Oslo

NORRA

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on EFTA järelevalveameti veebilehel:

http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/

---

| 19.2.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 59/5 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 59/5

---

Riigiabi – Otsus mitte esitada vastuväiteid

(2015/C 59/06)

EFTA järelevalveamet ei esita vastuväiteid järgmise riigiabi meetme kohta:

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | : | 26. november 2014 |
| --- | --- | --- |
| Juhtumi number | : | 76280 |
| Otsuse number | : | 519/14/COL |
| EFTA riik | : | Norra |
| Nimetus | : | Muudatus Norra merendussektori erimaksusüsteemis – tonnaažimaksu diferentseeritud vähendamine keskkonnakriteeriumide alusel |
| Õiguslik alus | : | EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkt c |
| Meetme liik | : | Abikava |
| Eesmärk | : | Merendussektori edendamine |
| Abi vorm | : | Maksuvabastus |
| Eelarve | : | Andmed puuduvad |
| Kestus | : | Alates majandusaastast 2015 kuni uue teateni |
| Sektorid | : | Meretransport |
| Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress | : | Rahandusministeerium |
| P.O. Box 8008 Dep, |
| N-0030 Oslo |
| NORRA |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

:

26. november 2014

Juhtumi number

:

76280

Otsuse number

:

519/14/COL

EFTA riik

:

Norra

Nimetus

:

Muudatus Norra merendussektori erimaksusüsteemis – tonnaažimaksu diferentseeritud vähendamine keskkonnakriteeriumide alusel

Õiguslik alus

:

EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkt c

Meetme liik

:

Abikava

Eesmärk

:

Merendussektori edendamine

Abi vorm

:

Maksuvabastus

Eelarve

:

Andmed puuduvad

Kestus

:

Alates majandusaastast 2015 kuni uue teateni

Sektorid

:

Meretransport

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress

:

Rahandusministeerium

P.O. Box 8008 Dep,

N-0030 Oslo

NORRA

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on EFTA järelevalveameti veebilehel:

http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 19.2.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 59/6 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 59/6

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.7483 – Abellio Transport / ScotRail)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2015/C 59/07)

| 1. | 11. veebruaril 2015 sai Euroopa Komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Abellio Transport Holding BV (Madalmaad) tütarettevõtja Abellio ScotRail Limited („Abellio ScotRail”, Ühendkuningriik), mille üle ettevõtjal Nederlandse Spoorwegen („NS”, Madalmaad) on valitsev mõju, omandab täieliku kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja ScotRail franchise (Ühendkuningriik) (mida praegu käitab ettevõtja First ScotRail Limited) üle avaliku pakkumise teel. |
| --- | --- |

1.

11. veebruaril 2015 sai Euroopa Komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Abellio Transport Holding BV (Madalmaad) tütarettevõtja Abellio ScotRail Limited („Abellio ScotRail”, Ühendkuningriik), mille üle ettevõtjal Nederlandse Spoorwegen („NS”, Madalmaad) on valitsev mõju, omandab täieliku kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja ScotRail franchise (Ühendkuningriik) (mida praegu käitab ettevõtja First ScotRail Limited) üle avaliku pakkumise teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:
  —   Abellio Transport Holding: haldab mitmeid raudtee-reisijateveo kontsessioone või frantsiisilepinguid väljaspool Madalmaid, eelkõige Ühendkuningriigis, Saksamaal ja Rootsis;
  —   Abellio ScotRail: ettevõtja ScotRail franchise käitamine;
  —   ScotRail franchise: raudtee-reisijateveoteenuste osutamine Šotimaal. |
| --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—   Abellio Transport Holding: haldab mitmeid raudtee-reisijateveo kontsessioone või frantsiisilepinguid väljaspool Madalmaid, eelkõige Ühendkuningriigis, Saksamaal ja Rootsis;

—   Abellio ScotRail: ettevõtja ScotRail franchise käitamine;

—   ScotRail franchise: raudtee-reisijateveoteenuste osutamine Šotimaal.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301) või elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) teel või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.7483 – Abellio Transport / ScotRail):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301) või elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) teel või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.7483 – Abellio Transport / ScotRail):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus”).

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 19.2.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 59/7 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 59/7

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine

(2015/C 59/08)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51.

KOONDOKUMENT

„NERETVANSKA MANDARINA”

EÜ nr: HR-PDO-0005-01225-8.5.2014

KPN ( X ) KGT ( )

1.   Nimetus

„Neretvanska mandarina”

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Liikmesriik või kolmas riik

Horvaatia Vabariik

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

Toote liik

Klass 1.6. Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad, töötlemata ja töödeldud kujul

3.2.   Toote kirjeldus, mida 1. punktis esitatud nimetus tähistab

Toote kirjeldus, mida 1. punktis esitatud nimetus tähistab

Nimetusega „Neretvanska mandarina” tähistatakse jaapani mandariinipuu (Citrus unshiu Marcow.) vilja satsumat. Botaanilises süsteemis kuulub satsuma ruudiliste (Rutaceae) sugukonda tsitruseliste (Aurantioideae) alamsugukonda tsitruse (Citrus) perekonda mandariini (Citrus reticulata Blanco) liiki.

Citrus unshiu

Rutaceae

Aurantioideae

Citrus

Citrus reticulata Blanco

Satsuma „Neretvanska mandarina” vili on lõigukesteks jaotunud lihav mari (hesperiid), mille väliskest eemaldub hõlpsasti säsikast vahekestast. Vilja seemneteta, oranži värvusega söödav osa on mahlane, jaotunud lõigukesteks, mida saab üksteisest hõlpsasti eraldada. Satsuma „Neretvanska mandarina” söödava osa karotinoidide sisaldus on 15,5–26 mg/kg. Vilja maitse on hapukas, värske ja suhkrusisalduse osakaalust sõltuvalt magusa nüansiga. Vilja kuju on lame kuni ümaralt lame. Väliskesta värvus muutub olenevalt vilja küpsusastmest. Valmimisetapi alguses on vilja väliskest roheline, järk-järgult muutub see helekollaseks ja täiesti küpse vilja puhul on see oranž. Vili on maheda, tasakaalus ja värske lõhnaga, mis muutub tugevamaks üksnes pärast kahjustamist või koorimist, mille puhul vallanduvad satsuma lõhna aromaatsed ühendid.

Satsuma „Neretvanska mandarina” kvaliteeti määratletakse järgmiste näitajate alusel:

| — | vilja mahlasisaldus peab olema vähemalt 40 %; |
| --- | --- |

—

vilja mahlasisaldus peab olema vähemalt 40 %;

| — | vilja happesus peab olema 0,7–1,3 %; |
| --- | --- |

—

vilja happesus peab olema 0,7–1,3 %;

| — | vilja „Neretvanska mandarina” suhkru ja happe lubatud väikseim suhe on 7:1 (lahustuvate kuivainete üldsisaldus / tiitritav happesus); |
| --- | --- |

—

vilja „Neretvanska mandarina” suhkru ja happe lubatud väikseim suhe on 7:1 (lahustuvate kuivainete üldsisaldus / tiitritav happesus);

| — | vilja „Neretvanska mandarina” suurus on vahemikus 1-XX kuni 4. |
| --- | --- |

—

vilja „Neretvanska mandarina” suurus on vahemikus 1-XX kuni 4.

3.3.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

—

3.4.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Toote „Neretvanska mandarina” tootmise iga etapp alates paljundusmaterjali tootmisest kuni satsuma koristamiseni peab toimuma punktis 4 määratletud geograafilises piirkonnas.

3.5.   Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Viljad korjatakse 30 kg mahutavusega kastidesse (pakk-korvidesse), mis virnastatakse tõstealustele ning tarnitakse müügi- ja jaotuskeskustesse. Vilja edasine töötlemine toimub kõnealustes keskustes vastavalt järgmisele menetlusele: kvaliteedi- ja jälgitavuse kontroll saabumisel, vilja valmimine (vajaduse korral), mõõtmine, pihustusvahatamine, kuivatamine, jahutamine temperatuurini 5–8 °C ning kvaliteedi- ja jälgitavuse kontroll väljaviimisel. Toote „Neretvanska mandarina” turu jaoks ettevalmistamise pikim lubatud aeg (alates vilja saabumisest müügikeskusesse kuni väljasaatmiseni) on viis päeva või 120 tundi.

3.6.   Erieeskirjad sellise toote märgistamise kohta, millele registreeritud nimetus viitab

Erieeskirjad sellise toote märgistamise kohta, millele registreeritud nimetus viitab

Turule laskmisel peab iga tootepakend olema selgelt märgistatud tähisega „Neretvanska mandarina”. Nimetuse tähtede suurus, liik ja värvus (tüpograafia) peaks selgelt eristuma pakendil kasutatud muust sõnastusest. Lõpptoote deklaratsioonis peavad olema üheselt eristatavad ka sõnad „Lot broj” („partii number”). Sellega tagatakse jälgitavus ja võimalus tootjaga igal ajal kontakti võtta.

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Satsuma „Neretvanska mandarina” tootmise geograafiline piirkond on Neretva org, mis piirneb põhjas Bosnia ja Hertsegoviinaga ning lõunas Aadria mere rannikuga. Lõunast, kagust ja loodest piirab Neretva orgu Dinaari mäeahelik. „Neretvanska mandarina” toomispiirkond hõlmab Metkovići, Opuzeni ja Ploče linna haldus- ning Slivno, Kula Norinska ja Zažablje omavalitsuspiirkondi.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

Seos geograafilise piirkonnaga

Piirkonna kliima on tingitud mere lähedusest, mis leevendab talvel madalaid ja suvel kõrgeid temperatuure. Neretva oru piirkonnas oli kümne aasta (2002–2012) keskmine temperatuur 15,8 °C. Keskmine temperatuur talvel on 7,25 °C. Õhu suhteline niiskus on väga oluline bioklimaatiline tegur. See aspekt koos õhutemperatuuri ja tuulega on väga tähtis selleks, et tagada sujuv üleminek satsumapuude kasvu vegetatiivselt etapilt generatiivsele. Keskmine suhteline niiskus (kümne aasta jooksul) on 69 %. Neretva oru peamine iseloomulik tunnus ja hüdroloogiline omapära on järvede, jõgede ja jõekeste ning käsitsi kaevatud kuivenduskanalite veerohkus. Satsuma „Neretvanska mandarina” istandike vahemaa looduslikust avaveeallikast on kõige rohkem 500 m. Piirkonna hüdroloogilised omadused on tingitud põhjavee kõrgest tasemest ja suuremast suhtelisest õhuniiskusest, eelkõige vilja valmimise ajal (september, oktoober, november). Sel ajal on taimede varustamine veega eluliselt oluline vilja kvaliteedi kujunemiseks. Neretva oru piirkonna mulda iseloomustavad erisuguse koostisega uhtetekkelised setted. Tekstuuri poolest on valdavad saviliiv- ja liivsavimullad. Nende hästi väljakujunenud kapillaarsus on soodne satsumakasvatuse jaoks.

Tänu eespool nimetatud kasvatuspiirkonna looduslikele tingimustele on satsumale „Neretvanska mandarina” iseloomulik õhuke sile väliskest, mida on lihtne koorida; seemneteta lõigukesi saab üksteisest hõlpsasti eraldada.

Vilja söödav osa on kuldkollase värvusega, mis muutub vilja küpsedes oranžiks. See on tingitud vilja suurest karotinoididesisaldusest. Neretva piirkonnas kasvavate satsumade põhitunnus ongi vilja söödava osa suur karotinoididesisaldus. Toote „Neretvanska mandarina” näidistega tehtud analüüside tulemustest ilmneb, et viljalihas sisalduvate karotenoidide sisalduse näitaja on suurem kui vastav keskmine. (V. Dragović-Uzelac et al. 2012.: Određivanje specifičnih svojstava neretvanske mandarine (Citrus reticulata L.) zbog zaštite geografskog podrijetla (GT), toidutehnoloogia ja biotehnoloogia teaduskond, Zagreb). Lisaks sellele eristab satsumat „Neretvanska mandarina” vilja söödava osa mahla suur osakaal, selle suur kuivainesisaldus ning suhkru ja happe tasakaalus suhe, mille tõttu on vili konkreetsete organoleptiliste omadustega – värske maitse ja tugeva lõhnaga. Neretva oru istandikes algas satsumade kasvatamine pärast 1961. ja 1962. aasta kuivendustööde lõpetamist. Kirikuraamatutes (Metkovići Püha Ilija pastoraat) on kirjas, et „... hoolimata 1971. aasta suurest põuast loodetakse Neretva orus satsumade saaki 900 tonni”. Seepärast on satsuma „Neretvanska mandarina” eritoode, mille omadused on kujunenud mitte ainult tänu keskkonnale (kliima, asukoht ja reljeef), vaid ka tootmise pikaajalisele traditsioonile. Geograafilises mõttes on Neretva org üks kolmest Euroopa kõige põhjapoolsemast tsitrusekasvatuspiirkonnast. See asjaolu on määrav tootmisstruktuuri määratlemisel, kultivaride ja pookealuste valikul, mis lõpuks mõjutavad vilja peamisi kvaliteediomadusi. Kõikides „Neretvanska mandarina” kaubanduslikes istandikes on viljapuud poogitud Poncirus trifoliata alusele. See liik on end õigustanud tänu arvukatele eelistele, mis kajastuvad otseselt vilja kvaliteedis ja varajases valmimises. Lisaks sellele on mere lähedusel suur mõju õhutemperatuuri ööpäevasele erinevusele. See erinevus on kõige suurem sügisel, kui meretemperatuur on sageli kõrgem kui õhutemperatuur. Temperatuuri sellistel kõikumistel on otsemõju vilja värvusele, karotinoidide sisaldusele viljalihas, ning need aitavad kaasa viljade ühtlasele ja varajasele valmimisele. Pikaajalise, rohkem kui 80 aastat kestnud kasvatustraditsiooni, uute oskusteadmiste ja tehnoloogia kasutamisega on viimase kümne aasta jooksul oluliselt panustatud satsumade kasvatamisse ja nende kvaliteedi parandamisse Neretva orus. Hoolimata põllumajandustehnika arvukatest muutusest on geograafilise piirkonna kõik põhiaspektid ja traditsiooniline kasvatusmeetod jäänud samaks. Eelkõige on see seotud täiendavate tehniliste etappidega (lõikamine, võra kärpimine, vesivõsude ja noortaimedelt viljade eemaldamine), mida tänapäevani tehakse eranditult käsitsi.

Određivanje specifičnih svojstava neretvanske mandarine

Citrus reticulata

zbog zaštite geografskog podrijetla

Poncirus trifoliata

Viide spetsifikaadi avaldamisele

Viide spetsifikaadi avaldamisele

(Käesoleva määruse artikli 6 lõike 1 teine lõige)

http://www.mps.hr/UserDocsImages/HRANA/NER%20MANDARINA/Izmijenjena%20Specifikacija%20proizvoda.pdf

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

---

| 19.2.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 59/10 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 59/10

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine

(2015/C 59/09)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada taotluse suhtes vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta
   (2)

„EKSTRA DJEVIČANSKO MASLINOVO ULJE CRES”

EÜ nr: HR-PDO-0005-01206-3.3.2014

KGT ( ) KPN ( X )

1.   Nimetus

„Ekstra djevičansko maslinovo ulje Cres”

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Liikmesriik või kolmas riik

Horvaatia Vabariik

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

Toote liik

Klass 1.5. Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne)

3.2.   Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Nimetusega „Ekstra djevičansko maslinovo ulje Cres” tähistatakse ekstra-neitsioliiviõli, mis on saadud hariliku õlipuu (Olea europaea L.) üksnes mehaaniliselt koristatud viljadest. Vähemalt 90 % oliividest peavad olema saadud „Slivnjača” ja/või „Plominka” sordi õlipuudelt, ülejäänud 10 % võib olla saadud õlipuu muude sortide viljadest.

Olea europaea

Kui õli on turule lastud, peavad sellel olema järgmised füüsikalis-keemilised ja organoleptilised omadused:

—   vabad rasvhapped: maksimaalselt 0,5 %

vabad rasvhapped

—   peroksiidiarv: maksimaalselt 8 mmol O2/kg

peroksiidiarv

2

—   K 232: maksimaalselt 2,2

K 232

—   K 270: maksimaalselt 0,2

K 270

—   värvus: rohelisest kollaseni

värvus

—   lõhn: oliivide puuviljane, mõnel juhul rohune lõhn

lõhn

—   maitse: tervete ja värskete oliivide veidi mõrkjas ja terav maitse, millel on järgmised omadused:

maitse

—   puuviljaste lõhnade keskmine: ≥ 2

puuviljaste lõhnade keskmine

—   mõruduse keskmine: ≥ 2

mõruduse keskmine

—   teravuse keskmine: ≥ 2

teravuse keskmine

3.3.   Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

—

3.4.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul)

Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul)

—

3.5.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Toote „Ekstra djevičansko maslinovo ulje Cres” kõik tootmisetapid peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas, mida on kirjeldatud punktis 4.

Õlipuid tuleb tootmispiirkonnas kasvatada traditsioonilisel viisil – see tähendab, et nende võrad peavad olema õhukesed ja õhurikkad, nii et nad saavad igast küljest piisavalt päikesevalgust. Oliive tuleb korjata otse puust ning korjamine peab olema lõpetatud hiljemalt 31. jaanuariks.

Oliive tuleb töödelda 48 tunni jooksul pärast korjamist.

Oliiviõli tuleb ladustada hermeetiliselt suletud mahutites temperatuuril 12–20 °C.

Enne villimist tuleb teha kõik vajalikud analüüsid, et kindlaks teha, kas õlil on kõik punktis 3.2 täpsustatud omadused.

3.6.   Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta

Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta

Toode „Ekstra djevičansko maslinovo ulje Cres” tuleb panna müügipakenditesse tootmisega hõlmatud geograafilises piirkonnas, mis on määratletud punktis 4. Sellega tagatakse, et säilivad õli iseloomulikud omadused ja kvaliteet, mida muidu kahjustataks, kui õli kallataks mitu korda ühest mahutist teise või kui toodet veetaks pika maa taha.

Õli tootmispiirkonnas pakendamisega tagatakse ka toote jälgitavus, mida saab siis hõlpsamini kontrollida.

Toodet võib villida kuni üheliitristesse mahutitesse.

3.7.   Erieeskirjad märgistamise kohta

Erieeskirjad märgistamise kohta

Lubatud on kasutada nimesid, ärinimesid ja eratempleid, välja arvatud juhul, kui need tõenäoliselt tarbijat eksitavad.

Tootenimetus („Ekstra djevičansko maslinovo ulje Cres”) peab muudest pealiskirjadest (sh tootja kaubamärk, kujutised ja pealdised) olema selgelt eristatav tähtede suuruse, liigi ja värvuse osas (tüpograafia). Tootja pealiskirja suurus ei tohi ületada 70 % punktis 1 esitatud nimetuse suurusest.

Etiketil ei tohi olla muid kui spetsifikaadis kinnitatud nimetusi. Keelatud on kasutada selliseid omadussõnu nagu „kvaliteetne”, „autentne”, „traditsiooniline”, „tavapärane”, „indigeenne”, „kodutöönduslikult valmistatud” jne, ning nimetusi, mis viitavad Cresi saare toponüümidele.

Põllumajanduslike majapidamiste või põllumajanduslike pereettevõtete (stancija) jne ning nende konkreetsete asukohtade nimesid on lubatud kasutada või viidata majapidamises või tootmispiirkonnas asuvate majapidamiste ühenduses toimunud villimisele üksnes siis, kui toode on toodetud eranditult sellistest oliividest, mis on korjatud asjaomase põllumajandusliku majapidamise oliivisaludest.

stancija

Pakendil peab olema märgitud koristusaasta (hooaeg).

Lisaks eespool nimetatud tähistustele peab igal turule lastud pakendil olema toote „Ekstra djevičansko maslinovo ulje Cres” etiketi jaoks kasutatav spetsiaalne kleepmärk. Kõnealune märk peab sisaldama toote „Ekstra djevičansko maslinovo ulje Cres” ühist sümbolit ning pakendi seerianumbrit, millega tagatakse tarbijatele toote jälgitavus ja päritolu. Ühise sümboli kujutis on esitatud allpool.

Kõigil kaitstud päritolunimetuse kasutajail, kes lasevad toote turule vastavalt selle spetsifikaadile, on õigus kasutada märki samadel tingimustel.

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Õli „Ekstra djevičansko maslinovo ulje Cres” jaoks oliivide tootmine ja töötlemine on piiratud Cresi saarega. Cresi saare rannajoon moodustab tootmisega hõlmatud geograafilise piirkonna piiri.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

Seos geograafilise piirkonnaga

5.1.   Geograafilise piirkonna eripära

Geograafilise piirkonna eripära

Cresi saare pinnas koosneb kriidiajastu lubjakivist ja dolomiidist ning väga vähesel määral paleogeeni lubjakivist ja flüšiviirgudest. Kõnealusel geoloogilisel substraadil kujunenud kõige levinumad mullad on Vahemere punase mulla tüüpi (Terra Rossa), nimelt rannikupiirkonnale iseloomulik pruun muld ja liiva-dolomiidimuld.

Terra Rossa

Dolomiidimuld on kõige enam levinud saare keskosas, kus asuvad oliivisalude kasvatuseks kasutatavad suurimad alad. Kuna karstiorgudes oli puudus laugest põllumaast, kasutasid möödunud aegade talunikud ära õhukese, lubjakivi ja dolomiiti sisaldava mullakihi nõlvadel, kus nad valmistasid pinnase ette põllumaaks, kõrvaldades sellelt alalt kivid ning kuhjates need piki nõlva pikkadesse vallidesse. Oliivikasvatuse leviku käigus ehitati aja jooksul nõlvu astanguliseks muutvaid arvukaid horisontaalseid kuivmüüre, et saaksid kujuneda kerged haritavad mullad ja et neid kaitsta, ning et vältida muldade minemauhtmist nõlvadelt, mis on rohkem või vähem järsud. Astangute valdavalt inimtekkeline ja üsna eenduva aluspõhjakivimiga õhuke mullakiht võib kergesti paakuda.

Cresi saare kliima puhul on eelkõige oluline saare asukoht Kvarneri lahe piirkonnas, ilmakaarte suhtes paiknemise suund ning topograafia. Kohalikust kliimast on tingitud talvel sagedane külmade õhumasside sissevool ja suvel tavapärased vihmahood, mistõttu ei ole saarel vahemerelisele kliimale iseloomulikku eristatavat kuiva perioodi. Aasta keskmine õhutemperatuur on 13,0–15,2 °C ja aasta keskmine sademete hulk ligikaudu 1 100 mm, mis on ühtlaselt jaotunud kogu aasta peale. Cresi saar asub 45. põhjalaiuskraadil, mis tähendab, et toote „Ekstra djevičansko maslinovo ulje Cres” tootmispiirkond on geograafilises ja klimaatilises mõttes oliivikasvatuse põhjapoolsel piiril.

Ammustest aegadest saadik on Cresi saarel oliive kasvatatud – esimene seda tõendav dokument on pärit 1441. aastast (N. Lemessi, 1979, Note storiche, geografiche, artistiche sull’isola di Cherso, I köide, lk 46).

Note storiche, geografiche, artistiche sull’isola di Cherso

Oliivikasvatuse tähtsusest annab tunnistust asjaolu, et 1698. aastal oli Cresi saarel seitse oliiviveskit (fra J. Vlahović, 1995, Odlomci iz povijesti grada Cresa, Zagreb, lk 104), 1795. aastal 11 (fra J. Vlahović, 1995, Odlomci iz povijesti grada Cresa, Zagreb, lk 107) ja 1853. aastal 24 (N. Lemessi, 1979, Note storiche, geografiche, artistiche sull’isola di Cherso, Roma, IV köide, lk 358). Aadria mere idaranniku esimene tsentrifugaalekstraktoriga õliveski pandi Cresi saarel tööle 1975. aastal.

Odlomci iz povijesti grada Cresa

Odlomci iz povijesti grada Cresa

Note storiche, geografiche, artistiche sull’isola di Cherso

Õliveskite suurenenud arvu tagajärjel suurenes ka toodetud õli kvantiteet ja kvaliteet. Kirjanik Alberto Fortis on 1771. aastal kirja pannud, et peamine toode, mida Cresi saarel toodeti, oli oliiviõli – tol ajal parim kogu Veneetsia vabariigis (Alberto Fortis, 1771, Saggio d’osservazioni sopra l’isola di Cherso ed Osero, Venezia, lk 59 ja 60). Mitmes kirjalikus allikas on märgitud, et 19. sajandi keskpaigas ja lõpus müüdi Cresi saare oliiviõli ülejääk Kvarneri lahe piirkonnas (Eco del Litorale Ungarico, 1843, Fiume, nr 1, lk 4; nr 7, lk 4; Giambattista Cubich, 1874, Notizie naturali e storiche sull’isola di Veglia, Trieste, lk 149; Dragutin Hirc, 1891, Hrvatsko primorje, Zagreb, lk 155 ja 301; Pučki Prijatelj, 1912, Pazin, XIII, nr 36, lk 291).

Saggio d’osservazioni sopra l’isola di Cherso ed Osero

Eco del Litorale Ungarico

Notizie naturali e storiche sull’isola di Veglia

Hrvatsko primorje

Tänapäeval tegeleb saarel oliivikasvatusega enamus perekondadest ning seetõttu on oliivikasvatus saare jaoks ainuke tegeliku majandusliku tähtsusega põllumajandussektor. Arvestades põllumajanduse jaoks mullastikust ja pinnamoest tingitud erakordselt keerulisi viljelustingimusi, on oliivikasvatus aja jooksul vähe muutunud ning ka tänapäeval on see peamiselt ekstensiivne. Cresi saare oliivikasvatuse eriline tunnusjoon on oliivisaludes rohtu söövad lambad. Kuna asjakohast põllumajandustehnikat ei ole võimalik kasutada, siis aitavad lambad hoida maad võsastumast ja mullas niiskust säilitada.

Tänu oliivikasvatuse sajanditepikkusele traditsioonile said Cresi saare oliivikasvatajad parimana välja valida pärismaise oliivisordi „Slivnjača”, mis on täiesti kohanenud raskete kasvutingimustega. See sort on külmakindel ja kasvab ka õhukesel, vaevu vett pidaval mullakihil. Kohalik sort „Plominka” istutatakse tavaliselt paksema mullakihiga kasvukohtadesse. Oliivisordid ei ole viimase kahe sajandi jooksul muutunud, kuna oliivikasvatajad on enamasti istutanud pärismaist oliivisorti „Slivnjača”, mis tänapäeval hõlmab 80 % saarel kasvavatest oliivipuudest.

Tänu Cresi saare oliivikasvatajate jätkuvatele püüdlustele kvaliteetoliiviõli tootmise valdkonnas on viimase kahe aastakümne jooksul paranenud nii tehnika kui ka oliivide koristamise ja töötlemisega seotud oskusteave. Oliive korjatakse väga varajases küpsusetapis. Vilju töödeldakse koristamisest 48 tunni jooksul ja selle puhul kasutatakse õlitootmiseks ettenähtud uusimat tehnikat.

5.2.   Toote eripära

Toote eripära

Toote „Ekstra djevičansko maslinovo ulje Cres” organoleptilised omadused – kerge või mõõdukas teravus ja mõrusus ning mõnikord ka rohu lõhn. Tavaliselt on keskmise teravuse ja mõrususe näitaja suurem kui 2. Mõrusus on mõnikord isegi tugevam, st et organoleptilises mõttes ei ole oliiviõli tasakaalus. Teravus ja mõrusus on oliiviõli positiivsed omadused, mis on tingitud suurest polüfenoolidesisaldusest. Polüfenoolid on ka antioksüdandid, mis kaitsevad õli oksüdeerumisest tingitud riknemise eest.

Tänu oliivipuude pärismaise sordi („Slivnjača”) ja ühe kohaliku sordi („Plominka”) valdavale kasutamisele on oliiviõli iseloomuliku lipiidide fraktsiooniga, eelkõige on selles väiksem kampesterooli ja stigmasterooli osa. Toote „Ekstra djevičansko maslinovo ulje Cres” üks iseloomulik tunnus on selle vabade rasvhapete väike sisaldus ja väike peroksiidarv (O. Boschelle, A. Rogić, D. Kocijančić, L. S. Conte, 1995, Određivanje sastava lipidne frakcije dviju sorti maslina s otoka Cresa, u odnosu na proces sazrijevanja, Pomologia Croatica, 1. köide, nr 3 ja 4, lk 16).

Određivanje sastava lipidne frakcije dviju sorti maslina s otoka Cresa, u odnosu na proces sazrijevanja, Pomologia Croatica

Oliiviõli „Ekstra djevičansko maslinovo ulje Cres” oleiinhappesisaldus on tavaliselt suurem kui 72 %.

5.3.   Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel

Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel

Toote „Ekstra djevičansko maslinovo ulje Cres” eripära on tingitud Cresi saare mullastiku- ja kliimatingimustest ning otsesest ja kaudsest inimtegevusest.

Oliivikasvatuse tingimused Cresi saarel on rasked, eelkõige eenduva aluspõhjakivimiga väga õhukese mullakihi ja äärealadele iseloomuliku kliima tõttu. Seetõttu on kohalikel oliivikasvatajatel kulunud palju aega ja nad on pidanud saama rohkelt kogemusi, et leida sellistele kasvutingimustele kohased oliivisordid. Enamasti on nad istutanud pärismaist oliivisorti „Slivnjača”, mis on kõige sobivam õhukese mullakihiga kasvukohtades. Tänapäeval on seda sorti 80 % saarel kasvavatest oliivipuudest. Oliivikasvatajad on aegade jooksul kaudselt mõjutanud oliiviõli omaduste kujunemist selliste sortide valikuga, mille omadused mõjutavad kõige rohkem oliiviõli keemilist koostist (eelkõige teatavate steroolide osakaal).

Toote „Ekstra djevičansko maslinovo ulje Cres” omaduste kujunemist on oliivikasvatajad kaudselt mõjutanud eelkõige koristusaja ning kiire töötlemise ja meetodi valimisega. Oliivide varajases küpsusetapis koristamine ja nende töötlemine uusima tehnika abil mõjutab kaudselt polüfenoolide kogust ning õli mõrusust ja teravust, mille keskmine näitaja on 2 või rohkem, samuti ka valdavalt rohtu meenutava lõhna kujunemist. Tänu varajasele koristusperioodile ja kiirele töötlemisele on väike nii õli vabade rasvhapete sisaldus kui ka peroksiidarv.

Polüfenoolide hulk on tingitud ka klimaatilistest tingimustest ning viljade kasvamise ja valmimise ajast. Cresi saare geograafilisest asukohast tingitud iseloomulikud klimaatilised tingimused mõjutavad ka oleiinhappesisaldust, mis tavaliselt on suurem kui 72 %. Oleiinhappesisaldust mõjutavad oliivipuude kasvukohas valitsevad jahedad tingimused.

Kokkuvõttes võib öelda, et toote „Ekstra djevičansko maslinovo ulje Cres” keemiline koostis ja iseloomulikud organoleptilised omadused on eelkõige tingitud Cresi saare mullastiku- ja kliimatingimustest, sortide geneetilistest omadustest ning kohalike kasvatajate koristus- ja töötluskogemustest, aga ka nimetatud eri aspektide koostoimest.

Viide spetsifikaadi avaldamisele

Viide spetsifikaadi avaldamisele

(Määruse (EÜ) nr 510/2006 (3) artikli 5 lõige 7)

3

http://www.mps.hr/UserDocsImages/HRANA/CRESKO%20MASLINOVO%20ULJE/Specifikacija_ulje_Cres_FINAL7_cover.pdf

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12. Asendatud määrusega (EL) nr 1151/2012.

2

(3)  Vt joonealune märkus 2.

3

---