# Euroopan unionin C 189/2017

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 189 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 60. vuosikerta15. kesäkuu 2017 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 189

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

60. vuosikerta15. kesäkuu 2017

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot |
| | PÄÄTÖSLAUSELMAT |
| | Neuvosto |
| 2017/C 189/01 | Neuvoston päätöslauselma jäsennellystä vuoropuhelusta ja nuorten kanssa käytävän vuoropuhelun tulevasta kehittämisestä nuorisoalan eurooppalaisen yhteistyön politiikkojen puitteissa vuoden 2018 jälkeen | 1 |
| 2017/C 189/02 | Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöslauselma Euroopan unionin urheilualan työsuunnitelmasta (1. heinäkuuta 2017 – 31. joulukuuta 2020) | 5 |
| | SUOSITUKSET |
| | Neuvosto |
| 2017/C 189/03 | Neuvoston suositus, annettu 22 päivänä toukokuuta 2017, eurooppalaisesta tutkintojen viitekehyksestä elinikäisen oppimisen edistämiseksi ja eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen perustamisesta elinikäisen oppimisen edistämiseksi 23 päivänä huhtikuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston suosituksen kumoamisesta | 15 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Neuvosto

2017/C 189/01

Neuvoston päätöslauselma jäsennellystä vuoropuhelusta ja nuorten kanssa käytävän vuoropuhelun tulevasta kehittämisestä nuorisoalan eurooppalaisen yhteistyön politiikkojen puitteissa vuoden 2018 jälkeen

1

2017/C 189/02

Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöslauselma Euroopan unionin urheilualan työsuunnitelmasta (1. heinäkuuta 2017 – 31. joulukuuta 2020)

5

SUOSITUKSET

Neuvosto

2017/C 189/03

Neuvoston suositus, annettu 22 päivänä toukokuuta 2017, eurooppalaisesta tutkintojen viitekehyksestä elinikäisen oppimisen edistämiseksi ja eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen perustamisesta elinikäisen oppimisen edistämiseksi 23 päivänä huhtikuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston suosituksen kumoamisesta

15

---

| | II   Tiedonannot |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT |
| | Euroopan komissio |
| 2017/C 189/04 | Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia M.8301 – GE/ATI/JV) (
  1
  ) | 29 |
| 2017/C 189/05 | Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia M.8190 – Weichai/Kion) (
  1
  ) | 29 |

II   Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan komissio

2017/C 189/04

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia M.8301 – GE/ATI/JV) (
  1
  )

1

29

2017/C 189/05

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia M.8190 – Weichai/Kion) (
  1
  )

1

29

---

| | IV   Tiedotteet |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET |
| | Neuvosto |
| 2017/C 189/06 | Neuvoston päätelmät nuorisotyön roolista sellaisten keskeisten elämäntaitojen kehittämisen tukemisessa, jotka helpottavat nuorten onnistunutta siirtymistä aikuisuuteen, aktiiviseen kansalaisuuteen ja työelämään | 30 |
| 2017/C 189/07 | Neuvoston päätelmät nuorisoalan eurooppalaisen yhteistyön strategisista näkymistä vuoden 2018 jälkeiselle kaudelle | 35 |
| 2017/C 189/08 | Neuvoston päätelmät EU:n strategisesta lähestymistavasta kansainvälisiin kulttuurisuhteisiin | 38 |
| 2017/C 189/09 | Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätelmät urheilusta sosiaalista osallisuutta edistävänä vapaaehtoistyön alana | 40 |
| | Euroopan komissio |
| 2017/C 189/10 | Euron kurssi | 45 |
| | EUROOPAN TALOUSALUEESEEN LIITTYVÄT TIEDOTTEET |
| | EFTAn valvontaviranomainen |
| 2017/C 189/11 | Norjan ilmoitus, joka koskee hiilivetyjen etsintään, hyödyntämiseen ja tuotantoon tarkoitettujen lupien antamisen ja käytön edellytyksistä annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 94/22/EY – Hakemuspyyntö Norjan mannerjalustan öljyntuotantoluvista – ennalta määritellyt alueet vuonna 2017 | 46 |

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Neuvosto

2017/C 189/06

Neuvoston päätelmät nuorisotyön roolista sellaisten keskeisten elämäntaitojen kehittämisen tukemisessa, jotka helpottavat nuorten onnistunutta siirtymistä aikuisuuteen, aktiiviseen kansalaisuuteen ja työelämään

30

2017/C 189/07

Neuvoston päätelmät nuorisoalan eurooppalaisen yhteistyön strategisista näkymistä vuoden 2018 jälkeiselle kaudelle

35

2017/C 189/08

Neuvoston päätelmät EU:n strategisesta lähestymistavasta kansainvälisiin kulttuurisuhteisiin

38

2017/C 189/09

Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätelmät urheilusta sosiaalista osallisuutta edistävänä vapaaehtoistyön alana

40

Euroopan komissio

2017/C 189/10

Euron kurssi

45

EUROOPAN TALOUSALUEESEEN LIITTYVÄT TIEDOTTEET

EFTAn valvontaviranomainen

2017/C 189/11

Norjan ilmoitus, joka koskee hiilivetyjen etsintään, hyödyntämiseen ja tuotantoon tarkoitettujen lupien antamisen ja käytön edellytyksistä annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 94/22/EY – Hakemuspyyntö Norjan mannerjalustan öljyntuotantoluvista – ennalta määritellyt alueet vuonna 2017

46

---

| | V   Ilmoitukset |
| --- | --- |
| | TUOMIOISTUINKÄSITTELYYN LIITTYVÄT MENETTELYT |
| | EFTAn tuomioistuin |
| 2017/C 189/12 | Tuomioistuimen määräys, annettu 15 päivänä marraskuuta 2016, asiassa E-7/16 – Míla ehf. v. EFTAn valvontaviranomainen (Alustava väite siitä, että asia on jätettävä tutkittavaksi ottamatta – valtiontuki – päätös muodollisen tutkintamenettelyn lopettamisesta) | 48 |
| 2017/C 189/13 | Tuomioistuimen tuomio, annettu 16 päivänä marraskuuta 2016, asiassa E-4/16 – EFTAn valvontaviranomainen vastaan Norjan kuningaskunta (Tuomioistuimen sellaisen tuomion noudattamatta jättäminen, jossa todetaan velvoitteiden laiminlyönti – valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen 33 artikla – tuomioistuimen tuomion noudattamisen edellyttämät toimenpiteet) | 49 |
| | KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT |
| | Euroopan komissio |
| 2017/C 189/14 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M.8467 – BNP Paribas / Commerz Finanz) – Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  ) | 50 |
| 2017/C 189/15 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M.8483 – Bain Capital / Cinven / Stada Arzneimittel) – Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  ) | 51 |
| 2017/C 189/16 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (M.8440 – DuPont/FMC (Health and Nutrition business)) (
  1
  ) | 52 |
| 2017/C 189/17 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M.8504 – EDF Energy Services / ESSCI) – Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  ) | 53 |

V   Ilmoitukset

TUOMIOISTUINKÄSITTELYYN LIITTYVÄT MENETTELYT

EFTAn tuomioistuin

2017/C 189/12

Tuomioistuimen määräys, annettu 15 päivänä marraskuuta 2016, asiassa E-7/16 – Míla ehf. v. EFTAn valvontaviranomainen (Alustava väite siitä, että asia on jätettävä tutkittavaksi ottamatta – valtiontuki – päätös muodollisen tutkintamenettelyn lopettamisesta)

(Alustava väite siitä, että asia on jätettävä tutkittavaksi ottamatta – valtiontuki – päätös muodollisen tutkintamenettelyn lopettamisesta)

48

2017/C 189/13

Tuomioistuimen tuomio, annettu 16 päivänä marraskuuta 2016, asiassa E-4/16 – EFTAn valvontaviranomainen vastaan Norjan kuningaskunta (Tuomioistuimen sellaisen tuomion noudattamatta jättäminen, jossa todetaan velvoitteiden laiminlyönti – valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen 33 artikla – tuomioistuimen tuomion noudattamisen edellyttämät toimenpiteet)

(Tuomioistuimen sellaisen tuomion noudattamatta jättäminen, jossa todetaan velvoitteiden laiminlyönti – valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen 33 artikla – tuomioistuimen tuomion noudattamisen edellyttämät toimenpiteet)

49

KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan komissio

2017/C 189/14

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M.8467 – BNP Paribas / Commerz Finanz) – Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  )

1

50

2017/C 189/15

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M.8483 – Bain Capital / Cinven / Stada Arzneimittel) – Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  )

1

51

2017/C 189/16

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (M.8440 – DuPont/FMC (Health and Nutrition business)) (
  1
  )

1

52

2017/C 189/17

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M.8504 – EDF Energy Services / ESSCI) – Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  )

1

53

---

| | Oikaisuja |
| --- | --- |
| 2017/C 189/18 | Oikaisu likvidaatiomenettelyyn – Päätös seuraavaa yritystä koskevan likvidaatiomenettelyn aloittamisesta: ADRIA Way ( EUVL C 123, 20.4.2017 ) | 54 |

Oikaisuja

2017/C 189/18

Oikaisu likvidaatiomenettelyyn – Päätös seuraavaa yritystä koskevan likvidaatiomenettelyn aloittamisesta: ADRIA Way ( EUVL C 123, 20.4.2017 )

54

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti. |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Neuvosto

| 15.6.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 189/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 189/1

---

Neuvoston päätöslauselma jäsennellystä vuoropuhelusta ja nuorten kanssa käytävän vuoropuhelun tulevasta kehittämisestä nuorisoalan eurooppalaisen yhteistyön politiikkojen puitteissa vuoden 2018 jälkeen

(2017/C 189/01)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO

PALAUTTAA MIELEEN SEURAAVAA:

| 1. | Neuvoston päätöslauselmassa nuorten kannustamisesta osallistumaan demokratiaa edistävään poliittiseen toimintaan Euroopassa (1) todetaan, että nuorisoalan eurooppalaisen yhteistyön puitteissa käytävän jäsennellyn vuoropuhelun yleinen temaattinen painopiste ajanjaksolla 1. tammikuuta 2016–30. kesäkuuta 2017 on ”Enabling all young people to engage in a diverse, connected and inclusive Europe” (moninaisen, yhteenliitetyn ja osallistavan Euroopan luominen nuorten toimintaympäristöksi) ja että tämä teema takaa kolmen puheenjohtajavaltion – Alankomaiden, Slovakian ja Maltan – työn jatkuvuuden ja johdonmukaisuuden EU:n nuorisoalan työsuunnitelman 2016–2018 mukaisesti. |
| --- | --- |

1.

Neuvoston päätöslauselmassa nuorten kannustamisesta osallistumaan demokratiaa edistävään poliittiseen toimintaan Euroopassa (1) todetaan, että nuorisoalan eurooppalaisen yhteistyön puitteissa käytävän jäsennellyn vuoropuhelun yleinen temaattinen painopiste ajanjaksolla 1. tammikuuta 2016–30. kesäkuuta 2017 on ”Enabling all young people to engage in a diverse, connected and inclusive Europe” (moninaisen, yhteenliitetyn ja osallistavan Euroopan luominen nuorten toimintaympäristöksi) ja että tämä teema takaa kolmen puheenjohtajavaltion – Alankomaiden, Slovakian ja Maltan – työn jatkuvuuden ja johdonmukaisuuden EU:n nuorisoalan työsuunnitelman 2016–2018 mukaisesti.

TOTEAA SEURAAVAA:

| 2. | Jäsennelty vuoropuhelu on osallistava prosessi, ja viidennen työskentelyjakson tulokset perustuvat Alankomaiden, Slovakian ja Maltan puheenjohtajakausien aikana toteutettujen kansallisten kuulemisten sekä Amsterdamissa huhtikuussa 2016, Košicessa lokakuussa 2016 ja Maltalla maaliskuussa 2017 pidettyjen EU:n nuorisokonferenssien tuloksiin. |
| --- | --- |

2.

Jäsennelty vuoropuhelu on osallistava prosessi, ja viidennen työskentelyjakson tulokset perustuvat Alankomaiden, Slovakian ja Maltan puheenjohtajakausien aikana toteutettujen kansallisten kuulemisten sekä Amsterdamissa huhtikuussa 2016, Košicessa lokakuussa 2016 ja Maltalla maaliskuussa 2017 pidettyjen EU:n nuorisokonferenssien tuloksiin.

| 3. | Alankomaat keskittyi puheenjohtajakaudellaan kartoittamaan haasteita ja ongelmia, joita nuorilla on nykypäivän Euroopassa. Amsterdamissa (huhtikuussa 2016) pidetyssä EU:n nuorisokonferenssissa laadittiin kysymyksiä nuorten kuulemista varten, ja jäsenvaltioiden kansallisia työryhmiä kehotettiin toteuttamaan kuulemiset ja antamaan palautetta. |
| --- | --- |

3.

Alankomaat keskittyi puheenjohtajakaudellaan kartoittamaan haasteita ja ongelmia, joita nuorilla on nykypäivän Euroopassa. Amsterdamissa (huhtikuussa 2016) pidetyssä EU:n nuorisokonferenssissa laadittiin kysymyksiä nuorten kuulemista varten, ja jäsenvaltioiden kansallisia työryhmiä kehotettiin toteuttamaan kuulemiset ja antamaan palautetta.

| 4. | Košicessa (lokakuussa 2016) pidetyssä EU:n nuorisokonferenssissa tarkasteltiin nuorten ja nuorison edustajien kuulemisten tuloksia ja keskusteltiin niistä. Samalla laadittiin yhdessä jäsenvaltioiden edustajien kanssa yhteisiä suosituksia nuorisoa koskevaa jäsenneltyä vuoropuhelua varten. Suosituksista samoin kuin nuorten tilanteesta Euroopassa keskusteltiin koulutus-, nuoriso-, kulttuuri- ja urheiluneuvoston istunnossa marraskuussa 2016. Tämän keskustelun tulokset välitettiin Eurooppa-neuvoston puheenjohtajalle. |
| --- | --- |

4.

Košicessa (lokakuussa 2016) pidetyssä EU:n nuorisokonferenssissa tarkasteltiin nuorten ja nuorison edustajien kuulemisten tuloksia ja keskusteltiin niistä. Samalla laadittiin yhdessä jäsenvaltioiden edustajien kanssa yhteisiä suosituksia nuorisoa koskevaa jäsenneltyä vuoropuhelua varten. Suosituksista samoin kuin nuorten tilanteesta Euroopassa keskusteltiin koulutus-, nuoriso-, kulttuuri- ja urheiluneuvoston istunnossa marraskuussa 2016. Tämän keskustelun tulokset välitettiin Eurooppa-neuvoston puheenjohtajalle.

| 5. | Maltalla (maaliskuussa 2017) pidetyssä EU:n nuorisokonferenssissa jatkettiin keskustelua yhteisistä suosituksista, ne asetettiin tärkeysjärjestykseen ja kehiteltiin toimia niiden toteuttamiseksi. |
| --- | --- |

5.

Maltalla (maaliskuussa 2017) pidetyssä EU:n nuorisokonferenssissa jatkettiin keskustelua yhteisistä suosituksista, ne asetettiin tärkeysjärjestykseen ja kehiteltiin toimia niiden toteuttamiseksi.

PANEE MERKILLE

| 6. | nuorisoa koskevan jäsennellyn vuoropuhelun yhteiset suositukset ja ehdotetut toimet, joiden teema on moninaisen, yhteenliitetyn ja osallistavan Euroopan luominen nuorten toimintaympäristöksi ja joissa keskitytään seuraaviin, liitteessä 1 esitettyihin aiheisiin: Laadukkaan ja kriittisen tiedon saatavuus; Kestokyvyn ja itseluottamuksen rakentaminen; Yli pelon ja suvaitsemattomuuden; Kohti koulutusjärjestelmää, jossa nuorten potentiaali toteutuu; Nuorten yhteiskunnallisen osallistumisen edistäminen; Eurooppalaiseen hankkeeseen kohdistuvan luottamuksen jälleenrakentaminen nuorten parissa; Liikkuvuusohjelma: työtä ja koulutusta kaikille; sekä Nuorisotyön ja nuorisojärjestöjen hyödyt kaikille. |
| --- | --- |

6.

nuorisoa koskevan jäsennellyn vuoropuhelun yhteiset suositukset ja ehdotetut toimet, joiden teema on moninaisen, yhteenliitetyn ja osallistavan Euroopan luominen nuorten toimintaympäristöksi ja joissa keskitytään seuraaviin, liitteessä 1 esitettyihin aiheisiin: Laadukkaan ja kriittisen tiedon saatavuus; Kestokyvyn ja itseluottamuksen rakentaminen; Yli pelon ja suvaitsemattomuuden; Kohti koulutusjärjestelmää, jossa nuorten potentiaali toteutuu; Nuorten yhteiskunnallisen osallistumisen edistäminen; Eurooppalaiseen hankkeeseen kohdistuvan luottamuksen jälleenrakentaminen nuorten parissa; Liikkuvuusohjelma: työtä ja koulutusta kaikille; sekä Nuorisotyön ja nuorisojärjestöjen hyödyt kaikille.

PYYTÄÄ JÄSENVALTIOITA JA KOMISSIOTA NÄIDEN TOIMIVALLAN PUITTEISSA JA TOISSIJAISUUSPERIAATTEEN MUKAISESTI

| 7. | ottamaan tarpeen mukaan huomioon nuorisoa koskevan jäsennellyn vuoropuhelun yhteiset suositukset ja ehdotetut toimet, kun ne laativat ja toteuttavat tulevaa nuorisopolitiikkaa; |
| --- | --- |

7.

ottamaan tarpeen mukaan huomioon nuorisoa koskevan jäsennellyn vuoropuhelun yhteiset suositukset ja ehdotetut toimet, kun ne laativat ja toteuttavat tulevaa nuorisopolitiikkaa;

| 8. | toteuttamaan vuoden 2018 jälkeiseen nuorisoalan eurooppalaiseen yhteistyöhön liittyvän jäsennellyn vuoropuhelun ja sen tavoitteiden uudelleentarkastelun ja tarkastelemaan innovatiivisia ja tehokkaita tapoja edistää tarkoituksenmukaista ja rakentavaa vuoropuhelua ja yhteistyötä taustaltaan erilaisten nuorten, nuorisojärjestöjen, nuorisotutkijoiden ja päättäjien kanssa, mukaan lukien muiden asiaan liittyvien alojen sidosryhmät. |
| --- | --- |

8.

toteuttamaan vuoden 2018 jälkeiseen nuorisoalan eurooppalaiseen yhteistyöhön liittyvän jäsennellyn vuoropuhelun ja sen tavoitteiden uudelleentarkastelun ja tarkastelemaan innovatiivisia ja tehokkaita tapoja edistää tarkoituksenmukaista ja rakentavaa vuoropuhelua ja yhteistyötä taustaltaan erilaisten nuorten, nuorisojärjestöjen, nuorisotutkijoiden ja päättäjien kanssa, mukaan lukien muiden asiaan liittyvien alojen sidosryhmät.

KEHOTTAA KOMISSIOTA

| 9. | ehdottamaan näytön, arvioiden ja kuulemisten pohjalta uudistettua jäsenneltyä vuoropuhelua osana vuoden 2018 jälkeistä nuorisoalan eurooppalaista yhteistyötä. |
| --- | --- |

9.

ehdottamaan näytön, arvioiden ja kuulemisten pohjalta uudistettua jäsenneltyä vuoropuhelua osana vuoden 2018 jälkeistä nuorisoalan eurooppalaista yhteistyötä.

ON LISÄKSI YHTÄ MIELTÄ SEURAAVASTA:

| 10. | Ottaen huomioon, että nuorisoalan eurooppalaisen yhteistyön uudistettujen puitteiden (2010–2018) voimassaolo päättyy vuonna 2018, nuorisoalan eurooppalaisen yhteistyön seuraavien puitteiden tulisi olla nuorten ja nuorisojärjestöjen kanssa käytävän jäsennellyn vuoropuhelun yleisenä painopisteenä seuraavalla työskentelyjaksolla (1. heinäkuuta 2017–31. joulukuuta 2018). Jäsennellyn vuoropuhelun kuudennen työskentelyjakson teemana on ”Nuoret Euroopassa – mitä seuraavaksi?”. |
| --- | --- |

10.

Ottaen huomioon, että nuorisoalan eurooppalaisen yhteistyön uudistettujen puitteiden (2010–2018) voimassaolo päättyy vuonna 2018, nuorisoalan eurooppalaisen yhteistyön seuraavien puitteiden tulisi olla nuorten ja nuorisojärjestöjen kanssa käytävän jäsennellyn vuoropuhelun yleisenä painopisteenä seuraavalla työskentelyjaksolla (1. heinäkuuta 2017–31. joulukuuta 2018). Jäsennellyn vuoropuhelun kuudennen työskentelyjakson teemana on ”Nuoret Euroopassa – mitä seuraavaksi?”.

| 11. | Seuraavat kolme puheenjohtajavaltiota – Viro, Bulgaria ja Itävalta – keskittyvät jäsennellyn vuoropuhelun kuudennella työskentelyjaksolla arvioimaan, tarkastelemaan uudelleen ja uudistamaan jäsenneltyä vuoropuhelua parantaakseen ja edistääkseen sitä edelleen. |
| --- | --- |

11.

Seuraavat kolme puheenjohtajavaltiota – Viro, Bulgaria ja Itävalta – keskittyvät jäsennellyn vuoropuhelun kuudennella työskentelyjaksolla arvioimaan, tarkastelemaan uudelleen ja uudistamaan jäsenneltyä vuoropuhelua parantaakseen ja edistääkseen sitä edelleen.

---

(1)  EUVL C 417, 15.12.2015, s. 10.

---

LIITE

Nuorisoa koskevan jäsennellyn vuoropuhelun yhteiset suositukset

Moninaisen, yhteenliitetyn ja osallistavan Euroopan luominen nuorten toimintaympäristöksi

Laadukkaan ja kriittisen tiedon saatavuus

| 1. | EU:n toimielinten ja jäsenvaltioiden olisi kehitettävä tai toteutettava edelleen näyttöön perustuvaa politiikkaa ja käytäntöjä, joilla pyritään joko virallisen tai epävirallisen koulutuksen kautta parantamaan jatkuvasti nuorten taitoja käsitellä tietoa ja arvioida sitä kriittisesti. |
| --- | --- |

1.

EU:n toimielinten ja jäsenvaltioiden olisi kehitettävä tai toteutettava edelleen näyttöön perustuvaa politiikkaa ja käytäntöjä, joilla pyritään joko virallisen tai epävirallisen koulutuksen kautta parantamaan jatkuvasti nuorten taitoja käsitellä tietoa ja arvioida sitä kriittisesti.

| 2. | EU:n toimielinten ja jäsenvaltioiden olisi yhteistyössä kansalaisyhteiskunnan järjestöjen kanssa tuettava nuorisojohtoisia medioita, jotka ovat avoimia, riippumattomia ja monimuotoisia, sillä tämä edistää nuorten medialukutaitoa ja kriittistä ja analyyttistä ajattelua. Euroopan parlamentin kulttuuri- ja koulutusvaliokuntaa ja Euroopan komissiota kehotetaan ottamaan huomioon tämä näkökohta, kun ne tarkastelevat uudelleen Erasmus+-ohjelmaa, Kansalaisten Eurooppa -ohjelmaa, Luova Eurooppa -ohjelmaa ja kaikkia muita asiaan liittyviä ohjelmia. |
| --- | --- |

2.

EU:n toimielinten ja jäsenvaltioiden olisi yhteistyössä kansalaisyhteiskunnan järjestöjen kanssa tuettava nuorisojohtoisia medioita, jotka ovat avoimia, riippumattomia ja monimuotoisia, sillä tämä edistää nuorten medialukutaitoa ja kriittistä ja analyyttistä ajattelua. Euroopan parlamentin kulttuuri- ja koulutusvaliokuntaa ja Euroopan komissiota kehotetaan ottamaan huomioon tämä näkökohta, kun ne tarkastelevat uudelleen Erasmus+-ohjelmaa, Kansalaisten Eurooppa -ohjelmaa, Luova Eurooppa -ohjelmaa ja kaikkia muita asiaan liittyviä ohjelmia.

Nuoret paineen alla: kestokyvyn ja itseluottamuksen rakentaminen

| 1. | Ottaen huomioon, että odotukset pärjätä hyvin koulutuksessa ovat yhä kovemmat, kansallisten toimivaltaisten viranomaisten on varmistettava, että nuorilla on riittävästi aikaa ja mahdollisuuksia toimintaan, joka auttaa heitä parantamaan selviytymiskykyä, itsetuntemusta ja itseluottamusta. |
| --- | --- |

1.

Ottaen huomioon, että odotukset pärjätä hyvin koulutuksessa ovat yhä kovemmat, kansallisten toimivaltaisten viranomaisten on varmistettava, että nuorilla on riittävästi aikaa ja mahdollisuuksia toimintaan, joka auttaa heitä parantamaan selviytymiskykyä, itsetuntemusta ja itseluottamusta.

| 2. | Kansallisten toimivaltaisten viranomaisten olisi huolehdittava siitä, että sekä virallisen koulutusjärjestelmän kautta että arkioppimisen yhteydessä annetaan valistusta henkisestä hyvinvoinnista ja mielenterveydestä. Tavoitteena on torjua leimautumista lisäämällä tietoisuutta sekä antaa nuorille keinoja ylläpitää mielenterveyttään ja viestiä tästä asiasta vertaistensa kanssa. |
| --- | --- |

2.

Kansallisten toimivaltaisten viranomaisten olisi huolehdittava siitä, että sekä virallisen koulutusjärjestelmän kautta että arkioppimisen yhteydessä annetaan valistusta henkisestä hyvinvoinnista ja mielenterveydestä. Tavoitteena on torjua leimautumista lisäämällä tietoisuutta sekä antaa nuorille keinoja ylläpitää mielenterveyttään ja viestiä tästä asiasta vertaistensa kanssa.

Yli pelon ja suvaitsemattomuuden – kokemukset moninaisuudesta

| 1. | EU:n ja kansallisten viranomaisten olisi lisättävä rahoitusta ja institutionaalista tukea paikallisten ohjelmien laadintaan sekä kansallisen tason vaihtoihin niin, että kaikki nuoret voisivat olla suorassa yhteydessä muihin, taustoiltaan ja lähtökohdiltaan erilaisiin nuoriin kulttuurienvälisten taitojen vahvistamiseksi, syrjinnän torjumiseksi, empatian ja solidaarisuuden edistämiseksi ja moninaisuuden tuomien etujen kokemiseksi. |
| --- | --- |

1.

EU:n ja kansallisten viranomaisten olisi lisättävä rahoitusta ja institutionaalista tukea paikallisten ohjelmien laadintaan sekä kansallisen tason vaihtoihin niin, että kaikki nuoret voisivat olla suorassa yhteydessä muihin, taustoiltaan ja lähtökohdiltaan erilaisiin nuoriin kulttuurienvälisten taitojen vahvistamiseksi, syrjinnän torjumiseksi, empatian ja solidaarisuuden edistämiseksi ja moninaisuuden tuomien etujen kokemiseksi.

| 2. | Jotta monimuotoinen Eurooppa olisi kaikkia siellä eläviä nuoria varten, EU:n ja kansallisten toimivaltaisten viranomaisten on kehitettävä tai tuettava opettajien ja koulujen koulutus- ja kehittämisohjelmia sellaisen turvallisen ja osallistavan ympäristön luomiseksi, jossa nuoret voivat kehittää osaamistaan pelon ja syrjinnän poistamiseksi. |
| --- | --- |

2.

Jotta monimuotoinen Eurooppa olisi kaikkia siellä eläviä nuoria varten, EU:n ja kansallisten toimivaltaisten viranomaisten on kehitettävä tai tuettava opettajien ja koulujen koulutus- ja kehittämisohjelmia sellaisen turvallisen ja osallistavan ympäristön luomiseksi, jossa nuoret voivat kehittää osaamistaan pelon ja syrjinnän poistamiseksi.

Kohti koulutusjärjestelmää, jossa nuorten potentiaali toteutuu

| 1. | Kehotamme kaikkia jäsenvaltioita huolehtimaan siitä, että saatavilla on ohjaus- ja neuvontapalveluita, joiden avulla kaikki nuoret voivat kehittää itseään ja löytää oman tiensä kaikissa koulutuksen vaiheissa. |
| --- | --- |

1.

Kehotamme kaikkia jäsenvaltioita huolehtimaan siitä, että saatavilla on ohjaus- ja neuvontapalveluita, joiden avulla kaikki nuoret voivat kehittää itseään ja löytää oman tiensä kaikissa koulutuksen vaiheissa.

| 2. | Koulutus ei anna nuorille nyky-yhteiskunnan edellyttämiä käytännön taitoja. Kehotamme kaikkia jäsenvaltioita edistämään käytännön elämäntaitojen sisällyttämistä koulutukseen, jotta nuorista voisi tulla aktiivisia osallistujia moniarvoisissa yhteiskunnissa ja työpaikoilla. |
| --- | --- |

2.

Koulutus ei anna nuorille nyky-yhteiskunnan edellyttämiä käytännön taitoja. Kehotamme kaikkia jäsenvaltioita edistämään käytännön elämäntaitojen sisällyttämistä koulutukseen, jotta nuorista voisi tulla aktiivisia osallistujia moniarvoisissa yhteiskunnissa ja työpaikoilla.

Nuorten ja erityisesti haavoittuvassa asemassa olevien ryhmien yhteiskunnallisen osallistumisen edistäminen

| 1. | Oppilaitosten ja paikallisten sidosryhmien olisi yhteistyössä nuorten kanssa tarjottava räätälöityä tukea ja palveluja sekä luotava mahdollisuuksia mielekkääseen kanssakäymiseen, jotta kaikki nuoret voivat löytää oman identiteettinsä ja arvostaa itseään. Tämä on perusta taustaltaan erilaisten nuorten keskinäisen luottamuksen rakentamiselle. |
| --- | --- |

1.

Oppilaitosten ja paikallisten sidosryhmien olisi yhteistyössä nuorten kanssa tarjottava räätälöityä tukea ja palveluja sekä luotava mahdollisuuksia mielekkääseen kanssakäymiseen, jotta kaikki nuoret voivat löytää oman identiteettinsä ja arvostaa itseään. Tämä on perusta taustaltaan erilaisten nuorten keskinäisen luottamuksen rakentamiselle.

| 2. | Euroopan komission ja jäsenvaltioiden olisi huolehdittava siitä, että kaikki nuoret henkilökohtaisesta ja sosiaalisesta tilanteestaan riippumatta voivat vapaasti osallistua vapaaehtoistoimintaan järjestämällä mahdollisuuksia tällaiseen toimintaan. Osallistuminen tapahtuisi esimerkiksi nuorisojärjestöissä. Tällä tavoin luodaan yhteenkuuluvuuden tunnetta ja annetaan nuorille vaikutusmahdollisuuksia kansalaisina. |
| --- | --- |

2.

Euroopan komission ja jäsenvaltioiden olisi huolehdittava siitä, että kaikki nuoret henkilökohtaisesta ja sosiaalisesta tilanteestaan riippumatta voivat vapaasti osallistua vapaaehtoistoimintaan järjestämällä mahdollisuuksia tällaiseen toimintaan. Osallistuminen tapahtuisi esimerkiksi nuorisojärjestöissä. Tällä tavoin luodaan yhteenkuuluvuuden tunnetta ja annetaan nuorille vaikutusmahdollisuuksia kansalaisina.

Eurooppalaiseen hankkeeseen kohdistuvan luottamuksen jälleenrakentaminen nuorten parissa

| 1. | Euroopan komission ja Euroopan nuorisofoorumin olisi pyrittävä yhdessä analysoimaan ja ymmärtämään, miten nuoret saavat tietoa EU:lta ja EU:sta, ja laatimaan viestintästrategia, jonka avulla eurooppalaisille nuorille tiedotetaan EU:sta ja siitä, miten EU-hankkeeseen voidaan vaikuttaa myönteisesti. |
| --- | --- |

1.

Euroopan komission ja Euroopan nuorisofoorumin olisi pyrittävä yhdessä analysoimaan ja ymmärtämään, miten nuoret saavat tietoa EU:lta ja EU:sta, ja laatimaan viestintästrategia, jonka avulla eurooppalaisille nuorille tiedotetaan EU:sta ja siitä, miten EU-hankkeeseen voidaan vaikuttaa myönteisesti.

| 2. | Jotta EU ja sen toiminta saataisiin lähemmäksi nuoria, kaikissa jäsenvaltioissa olisi järjestettävä kansallisen ja/tai alueellisen tason EU:n nuorisofestivaaleja EU:n aloitteiden yhteydessä. Nämä festivaalit, joissa yhdistyvät yhteiskunnalliset, poliittiset ja kulttuuriaktiviteetit, kokoaisivat yhteen taustaltaan erilaisia nuoria. Nämä tapahtumat edistävät oppimista ja keskustelua EU:sta, sen mahdollisuuksista ja sen politiikkojen laatimisesta samalla kun tarjoutuu tilaisuus pitää hauskaa yhdessä. |
| --- | --- |

2.

Jotta EU ja sen toiminta saataisiin lähemmäksi nuoria, kaikissa jäsenvaltioissa olisi järjestettävä kansallisen ja/tai alueellisen tason EU:n nuorisofestivaaleja EU:n aloitteiden yhteydessä. Nämä festivaalit, joissa yhdistyvät yhteiskunnalliset, poliittiset ja kulttuuriaktiviteetit, kokoaisivat yhteen taustaltaan erilaisia nuoria. Nämä tapahtumat edistävät oppimista ja keskustelua EU:sta, sen mahdollisuuksista ja sen politiikkojen laatimisesta samalla kun tarjoutuu tilaisuus pitää hauskaa yhdessä.

Liikkuvuusohjelma: työtä ja koulutusta kaikille

| 1. | Jäsenvaltioiden ja Euroopan komission olisi jatkettava toimiaan, jotta nuorten liikkuvuutta jarruttavat esteet saataisiin poistettua. Pääsyä liikkuvuusohjelmiin olisi yksinkertaistettava ja mukautettava paremmin nuorten moninaisiin tarpeisiin. Liikkuvuusmahdollisuuksista olisi annettava tietoa ja opastusta. |
| --- | --- |

1.

Jäsenvaltioiden ja Euroopan komission olisi jatkettava toimiaan, jotta nuorten liikkuvuutta jarruttavat esteet saataisiin poistettua. Pääsyä liikkuvuusohjelmiin olisi yksinkertaistettava ja mukautettava paremmin nuorten moninaisiin tarpeisiin. Liikkuvuusmahdollisuuksista olisi annettava tietoa ja opastusta.

| 2. | EU:n jäsenvaltioiden olisi luotava oikeudellinen kehys kansallisten ja EU:n tason liikkuvuusohjelmien kautta hankitun osaamisen tunnustamiseksi ja validoimiseksi. Tämä antaa yhtäläiset mahdollisuudet hyödyntää erilaisia opiskelumahdollisuuksia mutta myös validoida jo hankitut taidot ja edistää nuorten sosiaalista osallisuutta. |
| --- | --- |

2.

EU:n jäsenvaltioiden olisi luotava oikeudellinen kehys kansallisten ja EU:n tason liikkuvuusohjelmien kautta hankitun osaamisen tunnustamiseksi ja validoimiseksi. Tämä antaa yhtäläiset mahdollisuudet hyödyntää erilaisia opiskelumahdollisuuksia mutta myös validoida jo hankitut taidot ja edistää nuorten sosiaalista osallisuutta.

Nuorisotyön ja nuorisojärjestöjen hyödyt kaikille

| 1. | Jäsenvaltioiden ja Euroopan komission olisi edistettävä ja tuettava erilaisia virtuaalisia ja fyysisiä tiloja laadukkaan nuorisotyön tarpeisiin, jotta kaikkien nuorten tarpeisiin voidaan vastata ja ottaa huomioon heidän kiinnostuksenkohteensa. |
| --- | --- |

1.

Jäsenvaltioiden ja Euroopan komission olisi edistettävä ja tuettava erilaisia virtuaalisia ja fyysisiä tiloja laadukkaan nuorisotyön tarpeisiin, jotta kaikkien nuorten tarpeisiin voidaan vastata ja ottaa huomioon heidän kiinnostuksenkohteensa.

| 2. | Euroopan komission ja jäsenvaltioiden olisi osoitettava riittävät varat toimintaan, jotta nuorisotyössä ja nuorisojärjestöissä pystytään tekemään kestävää nuorisotyötä, joka on kaikkien nuorten saatavilla, asianmukaista ja tarkoituksenmukaista. |
| --- | --- |

2.

Euroopan komission ja jäsenvaltioiden olisi osoitettava riittävät varat toimintaan, jotta nuorisotyössä ja nuorisojärjestöissä pystytään tekemään kestävää nuorisotyötä, joka on kaikkien nuorten saatavilla, asianmukaista ja tarkoituksenmukaista.

---

| 15.6.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 189/5 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 189/5

---

Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöslauselma Euroopan unionin urheilualan työsuunnitelmasta

(1. heinäkuuta 2017 – 31. joulukuuta 2020)

(2017/C 189/02)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO JA JÄSENVALTIOIDEN HALLITUSTEN EDUSTAJAT:

I   JOHDANTO

| 1. | PALAUTTAVAT MIELEEN Euroopan unionille erityisesti Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 6 artiklassa ja 165 artiklassa annetun toimivallan, jonka mukaisesti urheilu on ala, jolla EU:n tason toimin olisi tuettava, koordinoitava ja täydennettävä jäsenvaltioiden toimia. |
| --- | --- |

1.

PALAUTTAVAT MIELEEN Euroopan unionille erityisesti Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 6 artiklassa ja 165 artiklassa annetun toimivallan, jonka mukaisesti urheilu on ala, jolla EU:n tason toimin olisi tuettava, koordinoitava ja täydennettävä jäsenvaltioiden toimia.

| 2. | PALAUTTAVAT MIELEEN neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöslauselmat Euroopan unionin urheilualan työsuunnitelmasta vuosiksi 2011–2014 (1) ja 2014–2017 (2). |
| --- | --- |

2.

PALAUTTAVAT MIELEEN neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöslauselmat Euroopan unionin urheilualan työsuunnitelmasta vuosiksi 2011–2014 (1) ja 2014–2017 (2).

| 3. | SUHTAUTUVAT MYÖNTEISESTI komission kertomukseen Euroopan unionin urheilualan vuosien 2014–2017 työsuunnitelman täytäntöönpanosta ja tarkoituksenmukaisuudesta (3). |
| --- | --- |

3.

SUHTAUTUVAT MYÖNTEISESTI komission kertomukseen Euroopan unionin urheilualan vuosien 2014–2017 työsuunnitelman täytäntöönpanosta ja tarkoituksenmukaisuudesta (3).

| 4. | KATSOVAT, että urheilu voi osaltaan edistää EU:n turvallisuus-, talous- ja sosiaalipolitiikan yleisiä tavoitteita ja erityisesti älykkääseen, kestävään ja osallistavaan kasvuun tähtäävää Eurooppa 2020 -strategiaa. |
| --- | --- |

4.

KATSOVAT, että urheilu voi osaltaan edistää EU:n turvallisuus-, talous- ja sosiaalipolitiikan yleisiä tavoitteita ja erityisesti älykkääseen, kestävään ja osallistavaan kasvuun tähtäävää Eurooppa 2020 -strategiaa.

| 5. | TOTEAVAT, että urheilulla on myönteinen rooli EU:n tason monialaisessa yhteistyössä, ja siten se auttaa huolehtimaan kestävästä kehityksestä ja asianmukaisesti ratkaisemaan EU:n kohtaamia sosioekonomisia ja turvallisuuteen liittyviä yleisiä haasteita, joita ovat muun muassa muuttoliike, sosiaalinen syrjäytyminen, radikalisoituminen, joka saattaa johtaa väkivaltaisiin ääriliikkeisiin, työttömyys sekä epäterveelliset elintavat ja lihavuus. |
| --- | --- |

5.

TOTEAVAT, että urheilulla on myönteinen rooli EU:n tason monialaisessa yhteistyössä, ja siten se auttaa huolehtimaan kestävästä kehityksestä ja asianmukaisesti ratkaisemaan EU:n kohtaamia sosioekonomisia ja turvallisuuteen liittyviä yleisiä haasteita, joita ovat muun muassa muuttoliike, sosiaalinen syrjäytyminen, radikalisoituminen, joka saattaa johtaa väkivaltaisiin ääriliikkeisiin, työttömyys sekä epäterveelliset elintavat ja lihavuus.

| 6. | TOTEAVAT, että urheilun sidosryhmien on tehtävä asiaankuuluvaa yhteistyötä muun muassa jäsennellyn vuoropuhelun avulla (4). |
| --- | --- |

6.

TOTEAVAT, että urheilun sidosryhmien on tehtävä asiaankuuluvaa yhteistyötä muun muassa jäsennellyn vuoropuhelun avulla (4).

| 7. | PANEVAT MERKILLE urheilusta ja liikunnasta vuonna 2014 julkaistun Eurobarometri-tutkimuksen tulokset ja toteavat muun muassa vapaaehtoistyötä ja liikkumattomuutta koskevissa tuloksissa olevan suurta vaihtelua eri jäsenvaltioiden kesken sekä panevat merkille Eurostatin laatimat tilastot urheilua koskevista keskeisistä taloudellisista ja sosiaalisista tiedoista. |
| --- | --- |

7.

PANEVAT MERKILLE urheilusta ja liikunnasta vuonna 2014 julkaistun Eurobarometri-tutkimuksen tulokset ja toteavat muun muassa vapaaehtoistyötä ja liikkumattomuutta koskevissa tuloksissa olevan suurta vaihtelua eri jäsenvaltioiden kesken sekä panevat merkille Eurostatin laatimat tilastot urheilua koskevista keskeisistä taloudellisista ja sosiaalisista tiedoista.

| 8. | TOTEAVAT, että on tehtävä yhteistyötä kolmansien maiden, etenkin EU:n ehdokasmaiden ja mahdollisten ehdokasmaiden kanssa eurooppalaisten arvojen edistämiseksi urheiludiplomatian avulla, sekä urheilualalla toimivaltaisten kansainvälisten järjestöjen, muun muassa Euroopan neuvoston, WADAn ja Maailman terveysjärjestön kanssa. |
| --- | --- |

8.

TOTEAVAT, että on tehtävä yhteistyötä kolmansien maiden, etenkin EU:n ehdokasmaiden ja mahdollisten ehdokasmaiden kanssa eurooppalaisten arvojen edistämiseksi urheiludiplomatian avulla, sekä urheilualalla toimivaltaisten kansainvälisten järjestöjen, muun muassa Euroopan neuvoston, WADAn ja Maailman terveysjärjestön kanssa.

| 9. | NÄIN OLLEN PÄÄTTÄVÄT






  — | kehittää edelleen urheilualan eurooppalaisia yhteistyöpuitteita laatimalla kolmannen EU:n urheilualan työsuunnitelman jäsenvaltioiden ja komission toimia varten; |
| --- | --- | --- |

9.

NÄIN OLLEN PÄÄTTÄVÄT

—

kehittää edelleen urheilualan eurooppalaisia yhteistyöpuitteita laatimalla kolmannen EU:n urheilualan työsuunnitelman jäsenvaltioiden ja komission toimia varten;

| — | työsuunnitelman konkreettisesta aikataulusta, joka on 1. heinäkuuta 2017–31. joulukuuta 2020; |
| --- | --- |

—

työsuunnitelman konkreettisesta aikataulusta, joka on 1. heinäkuuta 2017–31. joulukuuta 2020;

| — | keskittyä EU:n tason urheilualan toiminnassa tässä työsuunnitelmassa lueteltuihin ensisijaisiin aiheisiin, keskeisiin kysymyksiin, tuloksiin sekä työmenetelmiin ja rakenteisiin liitteessä I esitetyllä tavalla. |
| --- | --- |

—

keskittyä EU:n tason urheilualan toiminnassa tässä työsuunnitelmassa lueteltuihin ensisijaisiin aiheisiin, keskeisiin kysymyksiin, tuloksiin sekä työmenetelmiin ja rakenteisiin liitteessä I esitetyllä tavalla.

II   URHEILUN EUROOPPALAISEN ULOTTUVUUDEN KEHITTÄMINEN EDELLEEN EU:N TYÖSUUNNITELMAN AVULLA

| 10. | KATSOVAT, että tämän EU:n urheilualan työsuunnitelmalla tulisi olla seuraavat ohjaavat tavoitteet:






  — | varmistetaan alakohtaisen yhteistyön avulla, että EU:n muilla politiikanaloilla ollaan tietoisia siitä panoksesta, jonka urheilu voi antaa vastattaessa EU:n poliittisiin haasteisiin; |
| --- | --- | --- |

10.

KATSOVAT, että tämän EU:n urheilualan työsuunnitelmalla tulisi olla seuraavat ohjaavat tavoitteet:

—

varmistetaan alakohtaisen yhteistyön avulla, että EU:n muilla politiikanaloilla ollaan tietoisia siitä panoksesta, jonka urheilu voi antaa vastattaessa EU:n poliittisiin haasteisiin;

| — | vahvistetaan edelleen urheilun tietopohjaa; |
| --- | --- |

—

vahvistetaan edelleen urheilun tietopohjaa;

| — | edistetään yhteistyöhön perustuvaa yhteistä toimintatapaa jäsenvaltioiden keskuudessa ja komission kanssa sekä tarvittaessa urheiluliikkeen kanssa, jotta urheilualalla saataisiin pitkällä aikavälillä lisäarvoa EU:n tasolla; |
| --- | --- |

—

edistetään yhteistyöhön perustuvaa yhteistä toimintatapaa jäsenvaltioiden keskuudessa ja komission kanssa sekä tarvittaessa urheiluliikkeen kanssa, jotta urheilualalla saataisiin pitkällä aikavälillä lisäarvoa EU:n tasolla;

| — | vastataan rajatylittäviin haasteisiin EU:n koordinoidulla toimintatavalla; |
| --- | --- |

—

vastataan rajatylittäviin haasteisiin EU:n koordinoidulla toimintatavalla;

| — | otetaan huomioon urheilun erityisluonne; |
| --- | --- |

—

otetaan huomioon urheilun erityisluonne;

| — | edistetään EU:n talous- ja sosiaalipolitiikan yleisiä tavoitteita sekä kestävää kehitystä työllisyyden, kasvun ja investointien vauhdittamiseksi ja vuoden 2020 jälkeiseen aikaan valmistautumiseksi (5); |
| --- | --- |

—

edistetään EU:n talous- ja sosiaalipolitiikan yleisiä tavoitteita sekä kestävää kehitystä työllisyyden, kasvun ja investointien vauhdittamiseksi ja vuoden 2020 jälkeiseen aikaan valmistautumiseksi (5);

| — | edistetään sukupuolten tasa-arvoa; |
| --- | --- |

—

edistetään sukupuolten tasa-arvoa;

| — | otetaan huomioon koulutuksen ja urheilun välinen suhde, kaksoisurat mukaan lukien; |
| --- | --- |

—

otetaan huomioon koulutuksen ja urheilun välinen suhde, kaksoisurat mukaan lukien;

| — | jatketaan työtä EU:n kahden ensimmäisen urheilualan työsuunnitelman saavutusten pohjalta; |
| --- | --- |

—

jatketaan työtä EU:n kahden ensimmäisen urheilualan työsuunnitelman saavutusten pohjalta;

| — | täydennetään ja tehostetaan Erasmus+-ohjelmassa aloitettujen toimien vaikutusta urheilun alalla; |
| --- | --- |

—

täydennetään ja tehostetaan Erasmus+-ohjelmassa aloitettujen toimien vaikutusta urheilun alalla;

| — | edistetään ruohonjuuritason urheilutoiminnan kehittämistä EU:ssa. |
| --- | --- |

—

edistetään ruohonjuuritason urheilutoiminnan kehittämistä EU:ssa.

| 11. | PAINOTTAVAT, että tämän EU:n työsuunnitelman tulisi olla joustava kehys ja väline, jonka avulla voidaan reagoida oikea-aikaisesti urheilualalla tapahtuvaan kehitykseen ja ottaa huomioon tulevien puheenjohtajavaltioiden painopisteet. |
| --- | --- |

11.

PAINOTTAVAT, että tämän EU:n työsuunnitelman tulisi olla joustava kehys ja väline, jonka avulla voidaan reagoida oikea-aikaisesti urheilualalla tapahtuvaan kehitykseen ja ottaa huomioon tulevien puheenjohtajavaltioiden painopisteet.

| 12. | KATSOVAT, että jäsenvaltioiden ja komission olisi otettava seuraavat aiheet ja keskeiset kysymykset painopisteiksi tämän työsuunnitelman kattamana ajanjaksona. Kukin puheenjohtajavaltio voi täydentää niitä alan uusimman kehityksen valossa:






  1) | urheilun rehellisyys, erityisesti hyvän hallintotavan edistäminen alaikäisten suojelu, urheilun erityisluonne sekä lahjonnan, sopupelien ja dopingin torjuminen mukaan lukien; |
| --- | --- | --- |

12.

KATSOVAT, että jäsenvaltioiden ja komission olisi otettava seuraavat aiheet ja keskeiset kysymykset painopisteiksi tämän työsuunnitelman kattamana ajanjaksona. Kukin puheenjohtajavaltio voi täydentää niitä alan uusimman kehityksen valossa:

1)

urheilun rehellisyys, erityisesti hyvän hallintotavan edistäminen alaikäisten suojelu, urheilun erityisluonne sekä lahjonnan, sopupelien ja dopingin torjuminen mukaan lukien;

| 2) | urheilun taloudellinen ulottuvuus, erityisesti urheilualan innovointi, sekä urheilu ja digitaaliset sisämarkkinat; |
| --- | --- |

2)

urheilun taloudellinen ulottuvuus, erityisesti urheilualan innovointi, sekä urheilu ja digitaaliset sisämarkkinat;

| 3) | urheilu ja yhteiskunta, erityisesti sosiaalinen osallisuus, valmentajien rooli, koulutus urheilussa ja urheilun avulla, urheilu ja terveys, urheilu ja ympäristö, urheilu ja media sekä urheiludiplomatia. |
| --- | --- |

3)

urheilu ja yhteiskunta, erityisesti sosiaalinen osallisuus, valmentajien rooli, koulutus urheilussa ja urheilun avulla, urheilu ja terveys, urheilu ja ympäristö, urheilu ja media sekä urheiludiplomatia.

Edellä mainittujen keskeisten kysymysten toteuttamiseen liittyvät yksityiskohtaiset tiedot ovat liitteessä I.

| 13. | SOPIVAT, että






  — | neuvosto ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajat voivat tarkastella EU:n työsuunnitelmaa uudelleen saavutettujen tulosten ja EU:n toimintapolitiikan kehityksen pohjalta; |
| --- | --- | --- |

13.

SOPIVAT, että

—

neuvosto ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajat voivat tarkastella EU:n työsuunnitelmaa uudelleen saavutettujen tulosten ja EU:n toimintapolitiikan kehityksen pohjalta;

| — | EU:n työsuunnitelman väliarviointeja järjestetään vuoden 2019 ensimmäisellä puoliskolla. |
| --- | --- |

—

EU:n työsuunnitelman väliarviointeja järjestetään vuoden 2019 ensimmäisellä puoliskolla.

III   TYÖMENETELMÄT JA -RAKENTEET

| 14. | TOTEAVAT, että työsuunnitelman toteuttamiseksi jäsenvaltioiden välillä sekä komission kanssa on jatkettava tiivistä yhteistyötä. Toteavat myös, että urheiluliike ja asiaankuuluvat toimivaltaiset kansalliset, eurooppalaiset ja kansainväliset järjestöt, kuten Euroopan neuvosto, WADA ja Maailman terveysjärjestö, olisi otettava tiiviisti mukaan tähän yhteistyöhön. |
| --- | --- |

14.

TOTEAVAT, että työsuunnitelman toteuttamiseksi jäsenvaltioiden välillä sekä komission kanssa on jatkettava tiivistä yhteistyötä. Toteavat myös, että urheiluliike ja asiaankuuluvat toimivaltaiset kansalliset, eurooppalaiset ja kansainväliset järjestöt, kuten Euroopan neuvosto, WADA ja Maailman terveysjärjestö, olisi otettava tiiviisti mukaan tähän yhteistyöhön.

| 15. | KATSOVAT SEURAAVAA:
  Olisi määriteltävä asianmukaisia työrakenteita ja -menetelmiä, jotta EU:n kahden ensimmäisen urheilualan työsuunnitelman saavutuksiin perustuvassa jatkotyöskentelyssä saataisiin aikaan uusia ensisijaisiin aiheisiin ja keskeisiin kysymyksiin liittyviä tuloksia edellä 12 kohdassa esitetyn mukaisesti.
  Komission olisi tarvittaessa järjestettävä asiantuntijakokouksia ja klusteritapaamisia urheilualan edellisissä ja nykyisessä työsuunnitelmassa laajasti käsitellyillä politiikanaloilla.
  Yhden tai useamman jäsenvaltion aloitteesta voidaan järjestää kokouksia aiheista, joissa intressit ovat yhteiset (asiasta kiinnostuneiden jäsenvaltioiden ryhmät). Kokouksissa käsitellään muun muassa vertaisoppimistoimintaa osallistuvissa jäsenvaltioissa.
  Muihin rakenteisiin ja työmenetelmiin voi kuulua esimerkiksi puheenjohtajavaltion järjestämiä konferensseja ja seminaareja, urheilualan ministerien ja johtajien epävirallisia tapaamisia sekä komission tutkimuksia ja komission konferensseja ja seminaareja.
  Liitteessä II esitetään eri työmenetelmiin liittyvät keskeiset periaatteet.
  Neuvosto arvioi vuoden 2020 loppupuoliskolla tämän EU:n työsuunnitelman täytäntöönpanoa, ja arvioinnin pohjana on kertomus, jonka komissio laatii vuoden 2020 alkupuoliskolla. |
| --- | --- |

15.

KATSOVAT SEURAAVAA:

Olisi määriteltävä asianmukaisia työrakenteita ja -menetelmiä, jotta EU:n kahden ensimmäisen urheilualan työsuunnitelman saavutuksiin perustuvassa jatkotyöskentelyssä saataisiin aikaan uusia ensisijaisiin aiheisiin ja keskeisiin kysymyksiin liittyviä tuloksia edellä 12 kohdassa esitetyn mukaisesti.

Komission olisi tarvittaessa järjestettävä asiantuntijakokouksia ja klusteritapaamisia urheilualan edellisissä ja nykyisessä työsuunnitelmassa laajasti käsitellyillä politiikanaloilla.

Yhden tai useamman jäsenvaltion aloitteesta voidaan järjestää kokouksia aiheista, joissa intressit ovat yhteiset (asiasta kiinnostuneiden jäsenvaltioiden ryhmät). Kokouksissa käsitellään muun muassa vertaisoppimistoimintaa osallistuvissa jäsenvaltioissa.

Muihin rakenteisiin ja työmenetelmiin voi kuulua esimerkiksi puheenjohtajavaltion järjestämiä konferensseja ja seminaareja, urheilualan ministerien ja johtajien epävirallisia tapaamisia sekä komission tutkimuksia ja komission konferensseja ja seminaareja.

Liitteessä II esitetään eri työmenetelmiin liittyvät keskeiset periaatteet.

Neuvosto arvioi vuoden 2020 loppupuoliskolla tämän EU:n työsuunnitelman täytäntöönpanoa, ja arvioinnin pohjana on kertomus, jonka komissio laatii vuoden 2020 alkupuoliskolla.

IV   LISÄTOIMET

| 16. | KEHOTTAVAT JÄSENVALTIOITA






  — | panemaan yhteistyössä komission kanssa tämän EU:n työsuunnitelman tehokkaasti täytäntöön ja käyttämään tässä päätöslauselmassa määriteltyjä työrakenteita ja -menetelmiä; |
| --- | --- | --- |

16.

KEHOTTAVAT JÄSENVALTIOITA

—

panemaan yhteistyössä komission kanssa tämän EU:n työsuunnitelman tehokkaasti täytäntöön ja käyttämään tässä päätöslauselmassa määriteltyjä työrakenteita ja -menetelmiä;

| — | ottamaan tämän EU:n työsuunnitelman asianmukaisesti huomioon kansallisen urheilupolitiikan laadinnassa toissijaisuusperiaatetta noudattaen ja urheilun hallintorakenteiden riippumattomuutta kunnioittaen; |
| --- | --- |

—

ottamaan tämän EU:n työsuunnitelman asianmukaisesti huomioon kansallisen urheilupolitiikan laadinnassa toissijaisuusperiaatetta noudattaen ja urheilun hallintorakenteiden riippumattomuutta kunnioittaen;

| — | tiedottamaan urheilualan sidosryhmille säännöllisesti ja tarvittaessa kuulemaan niitä EU:n työsuunnitelman täytäntöönpanon edistymisestä toimien tarkoituksenmukaisuuden ja näkyvyyden varmistamiseksi; |
| --- | --- |

—

tiedottamaan urheilualan sidosryhmille säännöllisesti ja tarvittaessa kuulemaan niitä EU:n työsuunnitelman täytäntöönpanon edistymisestä toimien tarkoituksenmukaisuuden ja näkyvyyden varmistamiseksi;

| — | levittämään tarvittaessa jäsenvaltioissa ja asiaankuuluvalla tasolla tämän EU:n urheilualan työsuunnitelman ja edellisten työsuunnitelmien mukaisesti saavutettuja tuloksia; |
| --- | --- |

—

levittämään tarvittaessa jäsenvaltioissa ja asiaankuuluvalla tasolla tämän EU:n urheilualan työsuunnitelman ja edellisten työsuunnitelmien mukaisesti saavutettuja tuloksia;

| — | järjestämään kokouksia aiheista, joissa intressit ovat yhteiset (asiasta kiinnostuneiden jäsenvaltioiden ryhmät); |
| --- | --- |

—

järjestämään kokouksia aiheista, joissa intressit ovat yhteiset (asiasta kiinnostuneiden jäsenvaltioiden ryhmät);

| — | käynnistämään ja vetämään vertaisoppimistoimia yhteistyössä komission kanssa. |
| --- | --- |

—

käynnistämään ja vetämään vertaisoppimistoimia yhteistyössä komission kanssa.

| 17. | PYYTÄVÄT NEUVOSTON KULLOISTAKIN PUHEENJOHTAJAVALTIOTA






  — | ottamaan EU:n työsuunnitelman ensisijaiset aiheet huomioon muun muassa laatiessaan puheenjohtajakolmikon ohjelmaa ja hyödyntämään jo saavutettuja tuloksia; |
| --- | --- | --- |

17.

PYYTÄVÄT NEUVOSTON KULLOISTAKIN PUHEENJOHTAJAVALTIOTA

—

ottamaan EU:n työsuunnitelman ensisijaiset aiheet huomioon muun muassa laatiessaan puheenjohtajakolmikon ohjelmaa ja hyödyntämään jo saavutettuja tuloksia;

| — | tiedottamaan jäsenvaltioille neuvoston muissa kokoonpanoissa käynnissä tai suunnitteilla olevista toimista, joilla on vaikutuksia urheilun alalla; |
| --- | --- |

—

tiedottamaan jäsenvaltioille neuvoston muissa kokoonpanoissa käynnissä tai suunnitteilla olevista toimista, joilla on vaikutuksia urheilun alalla;

| — | tarvittaessa ehdottamaan tämän päätöslauselman kattaman jakson lopussa ja komission laatiman kertomuksen pohjalta uutta EU:n työsuunnitelmaa seuraavaksi kaudeksi; |
| --- | --- |

—

tarvittaessa ehdottamaan tämän päätöslauselman kattaman jakson lopussa ja komission laatiman kertomuksen pohjalta uutta EU:n työsuunnitelmaa seuraavaksi kaudeksi;

| — | harkitsemaan urheiluliikkeen kanssa käytävän jäsennellyn vuoropuhelun arviointia (6). |
| --- | --- |

—

harkitsemaan urheiluliikkeen kanssa käytävän jäsennellyn vuoropuhelun arviointia (6).

| 18. | PYYTÄVÄT KOMISSIOTA






  — | työskentelemään jäsenvaltioiden kanssa tämän työsuunnitelman toteuttamiseksi, erityisesti liitteessä I esitettyjen tulosten saavuttamiseksi; |
| --- | --- | --- |

18.

PYYTÄVÄT KOMISSIOTA

—

työskentelemään jäsenvaltioiden kanssa tämän työsuunnitelman toteuttamiseksi, erityisesti liitteessä I esitettyjen tulosten saavuttamiseksi;

| — | tiedottamaan jäsenvaltioille EU:n muilla toiminta-aloilla käynnissä olevista tai suunnitelluista aloitteista, joilla on vaikutusta urheilualaan, sekä komission tähän liittyvistä toimista; |
| --- | --- |

—

tiedottamaan jäsenvaltioille EU:n muilla toiminta-aloilla käynnissä olevista tai suunnitelluista aloitteista, joilla on vaikutusta urheilualaan, sekä komission tähän liittyvistä toimista;

| — | tiedottamaan urheilutyöryhmälle asiantuntijaryhmien toimeksiannoista; |
| --- | --- |

—

tiedottamaan urheilutyöryhmälle asiantuntijaryhmien toimeksiannoista;

| — | tukemaan jäsenvaltioita ja muita asianomaisia toimijoita tässä päätöslauselmassa esitettyjä aiheita ja keskeisiä kysymyksiä koskevissa toimissa, erityisesti:






  — | tarkastelemalla keinoja helpottaa jäsenvaltioiden ja asiantuntijoiden osallistumista liitteessä I tarkoitettuihin asiantuntijaryhmiin ja kutsua urheiluliikkeen edustajia ja tarvittaessa muita sidosryhmiä niihin, jotta voitaisiin varmistaa korkea ja yhdenmukainen edustavuus ja asiantuntemus; |
| --- | --- | --- |

—

tukemaan jäsenvaltioita ja muita asianomaisia toimijoita tässä päätöslauselmassa esitettyjä aiheita ja keskeisiä kysymyksiä koskevissa toimissa, erityisesti:

—

tarkastelemalla keinoja helpottaa jäsenvaltioiden ja asiantuntijoiden osallistumista liitteessä I tarkoitettuihin asiantuntijaryhmiin ja kutsua urheiluliikkeen edustajia ja tarvittaessa muita sidosryhmiä niihin, jotta voitaisiin varmistaa korkea ja yhdenmukainen edustavuus ja asiantuntemus;

| — | perustamalla asiantuntijaryhmiä, jotka käsittelevät seuraavia aiheita:






  — | rehellisyys |
| --- | --- | --- |

—

perustamalla asiantuntijaryhmiä, jotka käsittelevät seuraavia aiheita:

—

rehellisyys

| — | taitojen ja inhimillisten voimavarojen kehitys urheilussa; |
| --- | --- |

—

taitojen ja inhimillisten voimavarojen kehitys urheilussa;

| — | perustamalla muita tukimuotoja hyvien käytäntöjen vaihdon, vertaisoppimisen ja tiedon lisäämisen edistämiseksi (esim. opinnot); |
| --- | --- |

—

perustamalla muita tukimuotoja hyvien käytäntöjen vaihdon, vertaisoppimisen ja tiedon lisäämisen edistämiseksi (esim. opinnot);

| — | antamalla tarvittavaa asiantuntija-apua antidopingasioissa, erityisesti WADAn antidopingsäännöstön tulevan tarkistuksen yhteensopivuudesta EU:n lainsäädännön kanssa; |
| --- | --- |

—

antamalla tarvittavaa asiantuntija-apua antidopingasioissa, erityisesti WADAn antidopingsäännöstön tulevan tarkistuksen yhteensopivuudesta EU:n lainsäädännön kanssa;

| — | antamalla logistista ja teknistä tukea EU:n urheilupolitiikkaa koskevien asiakirjojen ja tietojen keräämiseksi ja levittämiseksi; |
| --- | --- |

—

antamalla logistista ja teknistä tukea EU:n urheilupolitiikkaa koskevien asiakirjojen ja tietojen keräämiseksi ja levittämiseksi;

| — | järjestämällä erityisiä klusteritapaamisia urheilualan edellisissä ja nykyisissä työsuunnitelmissa laajasti käsitellyillä politiikanaloilla. Kokousten tarkoituksena on keskustella alaa koskevien EU-rahoitteisten hankkeiden tuloksista, joista on hyötyä urheilulle, sekä edistää hyvien käytäntöjen ja tietyistä aiheista saatujen kokemusten vaihtoa, tarkastella saavutettua edistystä ja määritellä tarvittavat lisätoimet erityisesti liitteessä I esitetyillä aloilla. Kokouksia tulisi järjestää vähintään kerran vuodessa. |
| --- | --- |

—

järjestämällä erityisiä klusteritapaamisia urheilualan edellisissä ja nykyisissä työsuunnitelmissa laajasti käsitellyillä politiikanaloilla. Kokousten tarkoituksena on keskustella alaa koskevien EU-rahoitteisten hankkeiden tuloksista, joista on hyötyä urheilulle, sekä edistää hyvien käytäntöjen ja tietyistä aiheista saatujen kokemusten vaihtoa, tarkastella saavutettua edistystä ja määritellä tarvittavat lisätoimet erityisesti liitteessä I esitetyillä aloilla. Kokouksia tulisi järjestää vähintään kerran vuodessa.

| — | huolehtimaan komission aiemmin perustamien, ruohonjuuritason urheilua sekä urheilua ja diplomatiaa käsittelevien korkean tason ryhmien työn jatkotoimista; |
| --- | --- |

—

huolehtimaan komission aiemmin perustamien, ruohonjuuritason urheilua sekä urheilua ja diplomatiaa käsittelevien korkean tason ryhmien työn jatkotoimista;

| — | huolehtimaan edellisen hyvää hallintotapaa käsitelleen asiantuntijaryhmän suositusten jatkotoimista ja sopupelien torjuntaan liittyvien nykyisten kysymysten jatkuvuudesta; |
| --- | --- |

—

huolehtimaan edellisen hyvää hallintotapaa käsitelleen asiantuntijaryhmän suositusten jatkotoimista ja sopupelien torjuntaan liittyvien nykyisten kysymysten jatkuvuudesta;

| — | edistämään taitojen ja pätevyyden tunnustamista urheilussa; |
| --- | --- |

—

edistämään taitojen ja pätevyyden tunnustamista urheilussa;

| — | helpottamaan jäsenneltyä vuoropuhelua urheilusta, muun muassa järjestämällä vuosittain Euroopan urheilufoorumi, joka kokoaa yhteen kaikki keskeiset sidosryhmät urheilun eri tasoilta; |
| --- | --- |

—

helpottamaan jäsenneltyä vuoropuhelua urheilusta, muun muassa järjestämällä vuosittain Euroopan urheilufoorumi, joka kokoaa yhteen kaikki keskeiset sidosryhmät urheilun eri tasoilta;

| — | kehittämään vuotuista Euroopan urheiluviikkoa ja sen avulla lisäämään kautta vuoden urheilun ja liikunnan harrastamista tämän työsuunnitelman painopisteiden mukaisesti; |
| --- | --- |

—

kehittämään vuotuista Euroopan urheiluviikkoa ja sen avulla lisäämään kautta vuoden urheilun ja liikunnan harrastamista tämän työsuunnitelman painopisteiden mukaisesti;

| — | tukemaan tässä työsuunnitelmassa vahvistettuja ensisijaisia aiheita ja vastaavia keskeisiä kysymyksiä hyödyntäen Erasmus+-ohjelmaa ja muita asiaankuuluvia EU:n ohjelmia sekä Euroopan rakenne- ja investointirahastoja; |
| --- | --- |

—

tukemaan tässä työsuunnitelmassa vahvistettuja ensisijaisia aiheita ja vastaavia keskeisiä kysymyksiä hyödyntäen Erasmus+-ohjelmaa ja muita asiaankuuluvia EU:n ohjelmia sekä Euroopan rakenne- ja investointirahastoja;

| — | antamaan vuoden 2020 alkupuoliskolla kertomuksen työsuunnitelman täytäntöönpanosta ja tarkoituksenmukaisuudesta jäsenvaltioiden vapaaehtoisten lausuntojen pohjalta. Kertomuksen pohjalta laaditaan vuoden 2020 loppupuoliskolla mahdollinen seuraava EU:n työsuunnitelma; |
| --- | --- |

—

antamaan vuoden 2020 alkupuoliskolla kertomuksen työsuunnitelman täytäntöönpanosta ja tarkoituksenmukaisuudesta jäsenvaltioiden vapaaehtoisten lausuntojen pohjalta. Kertomuksen pohjalta laaditaan vuoden 2020 loppupuoliskolla mahdollinen seuraava EU:n työsuunnitelma;

| — | tarvittaessa asettamaan tämän ja edellisten EU:n työsuunnitelmien työrakenteissa saavutetut tulokset julkisesti saataville. |
| --- | --- |

—

tarvittaessa asettamaan tämän ja edellisten EU:n työsuunnitelmien työrakenteissa saavutetut tulokset julkisesti saataville.

---

(1)  EUVL C 162, 1.6.2011, s. 1.

(2)  EUVL C 183, 14.6.2014, s. 12.

(3)  Asiak. 5516/17 + ADD 1.

(4)  Neuvoston 18. marraskuuta 2010 antama päätöslauselma, jossa neuvosto päätti kutsua säännöllisesti koolle, yleensä neuvoston istunnon yhteydessä, EU:n viranomaisten ja EU:n urheiluliikkeen johtavat edustajat epäviralliseen kokoukseen keskustelemaan EU:n urheilualan asioista (EUVL C 322, 27.11.2010, s. 1).

(5)  Junckerin komission 10 poliittista painopistettä (http://ec.europa.eu/priorities/publications/president-junckers-political-guidelines_fi).

(6)  Mukaan lukien urheilua koskevasta EU:n jäsennellystä vuoropuhelusta 18. marraskuuta 2010 annettu neuvoston päätöslauselma.

---

LIITE I

Keskeiset kysymykset (kohta 12), toivotut tulokset ja vastaavat työrakenteet

| Keskeinen kysymys | Työmenetelmä / tehtävät | Tulos ja määräaika | Vetäjä(t) |
| --- | --- | --- | --- |
| Painopiste 1: Urheilun rehellisyys |
| Antidoping | Neuvosto ja sen valmisteluelimet

  Asiantuntija-apu antidopingasioissa, joita valmistellaan asiantuntijakokouksissa ja käsitellään urheilutyöryhmässä, erityisesti WADAn antidopingsäännöstön tulevan tarkistuksen yhteensopivuus EU:n lainsäädännön kanssa | 2017–2019







  — | EU:n osuus |

Keskeinen kysymys

Työmenetelmä / tehtävät

Tulos ja määräaika

Vetäjä(t)

Painopiste 1: Urheilun rehellisyys

Antidoping

Neuvosto ja sen valmisteluelimet

Asiantuntija-apu antidopingasioissa, joita valmistellaan asiantuntijakokouksissa ja käsitellään urheilutyöryhmässä, erityisesti WADAn antidopingsäännöstön tulevan tarkistuksen yhteensopivuus EU:n lainsäädännön kanssa

2017–2019

—

EU:n osuus

Komissio ja puheenjohtaja-valtio

EU:n ja sen jäsenvaltioiden kantojen valmistelu CAHAMAn ja WADAn kokouksia varten, tarvittaessa asiantuntijakokousten tukemana

2017–2020

| — | EU:n kanta |
| --- | --- |

—

EU:n kanta

Komissio ja puheenjohtaja-valtio

Seminaari

Nuorten dopingin käytön estäminen ammattilais- ja ruohonjuuritason urheilussa

Vuoden 2017 jälkipuolisko

| — | Kertomus |
| --- | --- |

—

Kertomus

| — | Parhaiden käytäntöjen vaihto |
| --- | --- |

—

Parhaiden käytäntöjen vaihto

Puheenjohtaja-valtio

Hyvä hallintotapa

Asiantuntijaryhmä

Rehellisyys

Erityisesti urheilun ulkopuolelta peräisin olevien, kansainvälisesti tunnustettujen hyvää hallintotapaa ja lahjonnan torjuntaa koskevien vaatimusten ja aloitteiden soveltaminen urheilun alalla

Sopupelit

2018–2020

| — | Parhaiden käytäntöjen vaihto |
| --- | --- |

—

Parhaiden käytäntöjen vaihto

| — | Kertomus |
| --- | --- |

—

Kertomus

Komissio

Neuvosto ja sen valmisteluelimet

Suositukset mahdollisista tulevista urheiluun liittyvän lahjonnan vastaisista toimista EU:n tasolla

Vuoden 2019 jälkipuolisko

| — | (mahd.) Neuvoston päätelmät |
| --- | --- |

—

(mahd.) Neuvoston päätelmät

Puheenjohtaja-valtio

Alaikäisten suojelu

Tutkimus

Lasten hyväksikäytön esiintyvyys urheilussa

Vuoden 2019 alkupuolisko

| — | Kertomus |
| --- | --- |

—

Kertomus

Komissio

Seminaari

Nuorten urheilijoiden suojelemista ja lasten oikeuksien turvaamista urheilussa koskevien suositusten jatkotoimet (1)

Vuoden 2019 jälkipuolisko

| — | Hyvien käytäntöjen vaihto |
| --- | --- |

—

Hyvien käytäntöjen vaihto

| — | Kertomus |
| --- | --- |

—

Kertomus

Puheenjohtaja-valtio

Neuvosto ja sen valmisteluelimet

Alaikäisten fyysisen ja henkisen koskemattomuuden suojelu ammattilais- ja ruohonjuuritason urheilussa

Vuoden 2019 jälkipuolisko

| — | (mahd.) Neuvoston päätelmät |
| --- | --- |

—

(mahd.) Neuvoston päätelmät

Puheenjohtaja-valtio

Urheilun erityisluonne

Asiasta kiinnostuneiden jäsenvaltioiden ryhmä

Urheiluun ja urheilujärjestöihin liittyvä EU:n lainsäädäntö

Vuoden 2019 alkupuolisko

| — | (mahd.) Suositukset/tilanne-katsaus |
| --- | --- |

—

(mahd.) Suositukset/tilanne-katsaus

SE, FR, ES, NL

Seminaari

Urheilun erityisluonne EU:ssa

Vuoden 2019 jälkipuolisko

| — | Keskustelu |
| --- | --- |

—

Keskustelu

| — | Kertomus |
| --- | --- |

—

Kertomus

Komissio

Painopiste 2: Urheilun taloudellinen ulottuvuus

Innovointi urheilussa

Klusterikokous

Urheilun taloudelliset hyödyt urheilun satelliittitilinpidon (Sport Satellite Accounts, SSA) avulla. SSA:n käytännön hyöty urheilualan päättäjille

Vuoden 2018 alkupuolisko

| — | Parhaiden käytäntöjen vaihto |
| --- | --- |

—

Parhaiden käytäntöjen vaihto

Komissio

Neuvosto ja sen valmisteluelimet

Lisätään tietoisuutta urheilun taloudellisesta ulottuvuudesta erityisesti Eurooppa 2020 -strategian yhteydessä – painotetaan urheilun ja innovoinnin taloudellisia hyötyjä

Vuoden 2018 jälkipuolisko

| — | (mahd.) Neuvoston päätelmät |
| --- | --- |

—

(mahd.) Neuvoston päätelmät

Puheenjohtaja-valtio

Konferenssi

Lisätään tietoa urheilun taloudellisesta ulottuvuudesta erityisesti Eurooppa 2020 -strategian osalta – painotetaan urheilun ja innovoinnin taloudellisia hyötyjä

Vuoden 2018 jälkipuolisko

| — | Parhaiden käytäntöjen vaihto |
| --- | --- |

—

Parhaiden käytäntöjen vaihto

| — | Kertomus |
| --- | --- |

—

Kertomus

Puheenjohtaja-valtio

Urheilu ja digitaaliset sisämarkkinat

Seminaari

Digitaalisten sisämarkkinoiden hyödyt ja haasteet parannettaessa urheilun rahoitusta ja kaupallistamista

Vuoden 2019 alkupuolisko

| — | Kertomus |
| --- | --- |

—

Kertomus

Puheenjohtaja-valtio

Painopiste 3: Urheilu ja yhteiskunta

Urheilu ja media

Konferenssi

Median rooli ja vaikutus urheilussa

Vuoden 2020 alkupuolisko

| — | Kertomus ja parhaiden käytäntöjen vaihto |
| --- | --- |

—

Kertomus ja parhaiden käytäntöjen vaihto

Puheenjohtaja-valtio

Neuvosto ja sen valmisteluelimet

Median rooli ja vaikutus urheilussa

| — | (mahd.) Neuvoston päätelmät |
| --- | --- |

—

(mahd.) Neuvoston päätelmät

Puheenjohtaja-valtio

Valmentajien rooli

Neuvosto ja sen valmisteluelimet

Valmentajien rooli yhteiskunnassa

Vuoden 2017 jälkipuolisko

| — | (mahd.) Neuvoston päätelmät |
| --- | --- |

—

(mahd.) Neuvoston päätelmät

Puheenjohtaja-valtio

Konferenssi

Valmentajien rooli, asema ja vastuu yhteiskunnassa

Vuoden 2017 jälkipuolisko

| — | Kertomus |
| --- | --- |

—

Kertomus

| — | Parhaiden käytäntöjen vaihto |
| --- | --- |

—

Parhaiden käytäntöjen vaihto

Puheenjohtaja-valtio

Koulutus urheilussa ja urheilun avulla

Konferenssi

Liikunta, urheilu ja urheilijan kaksoisura painopisteenä yliopisto ja koulutus

Vuoden 2017 jälkipuolisko

| — | Kertomus |
| --- | --- |

—

Kertomus

| — | Parhaiden käytäntöjen vaihto |
| --- | --- |

—

Parhaiden käytäntöjen vaihto

Puheenjohtajavaltio

Asiantuntijaryhmä

Taitojen ja inhimillisten voimavarojen kehitys urheilussa

2018–2020

| — | Suuntaviivat |
| --- | --- |

—

Suuntaviivat

Komissio

Seminaari

Valmentajien tutkinnot ja pätevyydet urheilualalla

Vuoden 2020 alkupuolisko

| — | Kertomus |
| --- | --- |

—

Kertomus

Puheenjohtaja-valtio

Sosiaalinen osallisuus

Neuvosto ja sen valmisteluelimet

Eurooppalaisten arvojen edistäminen urheilun avulla

Vuoden 2018 alkupuolisko

| — | (mahd.) Neuvoston päätelmät |
| --- | --- |

—

(mahd.) Neuvoston päätelmät

Puheenjohtaja-valtio

Konferenssi

Ruohonjuuritason urheilu integroitumisvälineenä ja perinteiden ja innovoinnin välisenä siltana

Vuoden 2018 jälkipuolisko

| — | Kertomus |
| --- | --- |

—

Kertomus

Puheenjohtaja-valtio

Tutkimus

Vammaisten urheilumahdollisuudet

Vuoden 2018 jälkipuolisko

| — | Kertomus |
| --- | --- |

—

Kertomus

Komissio

Neuvosto ja sen valmisteluelimet

Vammaisten urheilumahdollisuudet

Vuoden 2019 alkupuolisko

| — | (mahd.) Neuvoston päätelmät |
| --- | --- |

—

(mahd.) Neuvoston päätelmät

Puheenjohtaja-valtio

Konferenssi

Järjestäytyneessä ympäristössä harjoitetun liikunnan hyödyt heikommassa asemassa oleville ihmisille

Vuoden 2019 alkupuolisko

| — | Parhaiden käytäntöjen / esimerkkien käsikirja |
| --- | --- |

—

Parhaiden käytäntöjen / esimerkkien käsikirja

Puheenjohtaja-valtio

Klusterikokous

Terveyttä edistävän liikunnan lisääminen

Vuoden 2017 jälkipuolisko

| — | Parhaiden käytäntöjen vaihto |
| --- | --- |

—

Parhaiden käytäntöjen vaihto

Komissio

Urheilu ja terveys

Seminaari

Työpaikkaurheilu ja -liikunta

Vuoden 2018 jälkipuolisko

| — | Kertomus |
| --- | --- |

—

Kertomus

Puheenjohtaja-valtio

Urheilu ja ympäristö

Asiasta kiinnostuneiden jäsenvaltioiden ryhmä

Kaupunkikehitys, luontoliikunta, ympäristön kestävyys merkittävien urheilutapahtumien yhteydessä, ympäristön kannalta kestävät ja energiatehokkaat urheilutilat

2019–2020

| — | Tietämyksen ja parhaiden käytäntöjen vaihto |
| --- | --- |

—

Tietämyksen ja parhaiden käytäntöjen vaihto

| — | Kertomus |
| --- | --- |

—

Kertomus

FR, DE, PT

Urheiludiplomatia

Tutkimus

Urheilu EU:n ulkosuhteiden tukena

Vuoden 2017 jälkipuolisko

| — | Tapaustutkimuksiin ja hyviin käytäntöihin perustuvat suositukset |
| --- | --- |

—

Tapaustutkimuksiin ja hyviin käytäntöihin perustuvat suositukset

Komissio

Seminaari

Komission korkean tason ryhmän, neuvoston marraskuussa 2016 antamien päätelmien ja urheiludiplomatiaa koskevan seminaarin jatkotoimet

Vuoden 2017 jälkipuolisko

| — | Jatkotoimia koskeva strategia |
| --- | --- |

—

Jatkotoimia koskeva strategia

Komissio

---

(1)  Hyvää hallintotapaa käsittelevä asiantuntijaryhmä: ”Haasteet: väkivalta, jolta lapsia on suojeltava urheilussa”, suositukset nuorten urheilijoiden suojelemisesta ja lasten oikeuksien turvaamisesta urheilussa, kesäkuu 2016, s. 12.

---

LIITE II

Työmenetelmiä ja -rakenteita sekä raportointia koskevat periaatteet

| — | Jäsenvaltioiden osallistuminen asiantuntijaryhmien, klusterikokousten ja asiasta kiinnostuneiden jäsenvaltioiden ryhmien työskentelyyn on vapaaehtoista ja kaikille avointa. |
| --- | --- |

—

Jäsenvaltioiden osallistuminen asiantuntijaryhmien, klusterikokousten ja asiasta kiinnostuneiden jäsenvaltioiden ryhmien työskentelyyn on vapaaehtoista ja kaikille avointa.

| — | Komissio varmistaa eri alojen, myös julkishallinnon ja urheilun sidosryhmien asiantuntijoiden mahdollisimman asianmukaisen ja tehokkaan osallistumisen. |
| --- | --- |

—

Komissio varmistaa eri alojen, myös julkishallinnon ja urheilun sidosryhmien asiantuntijoiden mahdollisimman asianmukaisen ja tehokkaan osallistumisen.

| — | Komission asiantuntijaryhmien jäsenyyttä ja työmenetelmiä koskevat säännöt vahvistetaan komission 30 päivänä toukokuuta 2016 antamassa päätöksessä (1). |
| --- | --- |

—

Komission asiantuntijaryhmien jäsenyyttä ja työmenetelmiä koskevat säännöt vahvistetaan komission 30 päivänä toukokuuta 2016 antamassa päätöksessä (1).

| — | Asiasta kiinnostuneiden jäsenvaltioiden ryhmät voivat määrittää omat työmenetelmänsä ja rakenteensa omien tarpeidensa ja toivottujen tulosten mukaisesti. Komissio osallistuu tarvittaessa ryhmien työhön. |
| --- | --- |

—

Asiasta kiinnostuneiden jäsenvaltioiden ryhmät voivat määrittää omat työmenetelmänsä ja rakenteensa omien tarpeidensa ja toivottujen tulosten mukaisesti. Komissio osallistuu tarvittaessa ryhmien työhön.

| — | Komissio raportoi urheilutyöryhmälle asiantuntijaryhmien ja klusterikokousten työn edistymisestä ja esittelee sille näiden tulokset. Asiasta kiinnostuneiden jäsenvaltioiden ryhmät nimeävät tätä varten oman edustajansa. |
| --- | --- |

—

Komissio raportoi urheilutyöryhmälle asiantuntijaryhmien ja klusterikokousten työn edistymisestä ja esittelee sille näiden tulokset. Asiasta kiinnostuneiden jäsenvaltioiden ryhmät nimeävät tätä varten oman edustajansa.

| — | Neuvoston urheilutyöryhmä antaa tarvittaessa lisäohjausta toivottujen tulosten saavuttamiseksi suunnitellussa aikataulussa. |
| --- | --- |

—

Neuvoston urheilutyöryhmä antaa tarvittaessa lisäohjausta toivottujen tulosten saavuttamiseksi suunnitellussa aikataulussa.

| — | Kaikkien ryhmien kokousten esityslistat ja kokousmuistiot ovat kaikkien jäsenvaltioiden saatavilla riippumatta siitä, missä määrin ne osallistuvat tietyn aiheen käsittelyyn. Ryhmien tulokset julkaistaan ja levitetään sekä EU:n että kansallisella tasolla. |
| --- | --- |

—

Kaikkien ryhmien kokousten esityslistat ja kokousmuistiot ovat kaikkien jäsenvaltioiden saatavilla riippumatta siitä, missä määrin ne osallistuvat tietyn aiheen käsittelyyn. Ryhmien tulokset julkaistaan ja levitetään sekä EU:n että kansallisella tasolla.

| — | Eri työmenetelmien tuloksia käytetään työsuunnitelman täytäntöönpanoa koskevan komission kertomuksen pohjana. |
| --- | --- |

—

Eri työmenetelmien tuloksia käytetään työsuunnitelman täytäntöönpanoa koskevan komission kertomuksen pohjana.

---

(1)  Komission päätös C(2016) 3301 final, annettu 30 päivänä toukokuuta 2016, komission asiantuntijaryhmien perustamista ja toimintaa koskevien horisontaalisten sääntöjen vahvistamisesta.

---

SUOSITUKSET

Neuvosto

| 15.6.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 189/15 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 189/15

---

NEUVOSTON SUOSITUS,

annettu 22 päivänä toukokuuta 2017,

eurooppalaisesta tutkintojen viitekehyksestä elinikäisen oppimisen edistämiseksi ja eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen perustamisesta elinikäisen oppimisen edistämiseksi 23 päivänä huhtikuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston suosituksen kumoamisesta

(2017/C 189/03)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 165 ja 166 artiklan,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Tutkinnot palvelevat monenlaisia tarkoituksia. Työnantajille ne kertovat, mitä tutkintojen haltijoiden odotetaan tietävän ja pystyvän tekemään (ns. oppimistulokset). Tutkinnot voivat olla edellytys tiettyjen säänneltyjen ammattien harjoittamiselle. Koulutusalan viranomaisia ja koulutuksen tarjoajia ne auttavat määrittämään hankitun oppimistason ja -sisällön. Tutkinnon haltijoille itselleen tutkinto on osoitus henkilökohtaisesta saavutuksesta. Tämän vuoksi tutkinnot ovat tärkeitä työllistettävyyden parantamisen, liikkuvuuden helpottamisen ja kouluttautumisen jatkamisen kannalta. |
| --- | --- |

(1)

Tutkinnot palvelevat monenlaisia tarkoituksia. Työnantajille ne kertovat, mitä tutkintojen haltijoiden odotetaan tietävän ja pystyvän tekemään (ns. oppimistulokset). Tutkinnot voivat olla edellytys tiettyjen säänneltyjen ammattien harjoittamiselle. Koulutusalan viranomaisia ja koulutuksen tarjoajia ne auttavat määrittämään hankitun oppimistason ja -sisällön. Tutkinnon haltijoille itselleen tutkinto on osoitus henkilökohtaisesta saavutuksesta. Tämän vuoksi tutkinnot ovat tärkeitä työllistettävyyden parantamisen, liikkuvuuden helpottamisen ja kouluttautumisen jatkamisen kannalta.

| (2) | Tutkinnot ovat toimivaltaisen elimen suorittaman arviointi- ja validointiprosessin virallinen tuotos. Ne annetaan yleensä tutkintotodistusten tai muiden todistusten kaltaisten asiakirjojen muodossa. Tutkinnoissa vahvistetaan tiettyjen vaatimusten mukaisten oppimistulosten saavuttaminen. Oppimistulokset voidaan hankkia useiden eri väylien kautta virallisen koulutuksen taikka epävirallisen oppimisen tai arkioppimisen ympäristössä joko kansallisissa tai kansainvälisissä yhteyksissä. Oppimistuloksista olisi voitava saada selkeitä tietoja helposti. |
| --- | --- |

(2)

Tutkinnot ovat toimivaltaisen elimen suorittaman arviointi- ja validointiprosessin virallinen tuotos. Ne annetaan yleensä tutkintotodistusten tai muiden todistusten kaltaisten asiakirjojen muodossa. Tutkinnoissa vahvistetaan tiettyjen vaatimusten mukaisten oppimistulosten saavuttaminen. Oppimistulokset voidaan hankkia useiden eri väylien kautta virallisen koulutuksen taikka epävirallisen oppimisen tai arkioppimisen ympäristössä joko kansallisissa tai kansainvälisissä yhteyksissä. Oppimistuloksista olisi voitava saada selkeitä tietoja helposti.

| (3) | Eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen perustamisesta elinikäisen oppimisen edistämiseksi 23 päivänä huhtikuuta 2008 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston suosituksella (1) luotiin yhteinen viitekehys, joka koostuu kahdeksasta tutkintotasosta, joita kuvataan vaatimustasoltaan nousevin osaamiskuvauksin. Niiden avulla tulkitaan eri tutkintojärjestelmien ja niiden tasojen vastaavuuksia. Eurooppalaisella tutkintojen viitekehyksellä elinikäisen oppimisen edistämiseksi (EQF) pyritään parantamaan tutkintojen selkeyttä, vertailtavuutta ja siirrettävyyttä. |
| --- | --- |

(3)

Eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen perustamisesta elinikäisen oppimisen edistämiseksi 23 päivänä huhtikuuta 2008 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston suosituksella (1) luotiin yhteinen viitekehys, joka koostuu kahdeksasta tutkintotasosta, joita kuvataan vaatimustasoltaan nousevin osaamiskuvauksin. Niiden avulla tulkitaan eri tutkintojärjestelmien ja niiden tasojen vastaavuuksia. Eurooppalaisella tutkintojen viitekehyksellä elinikäisen oppimisen edistämiseksi (EQF) pyritään parantamaan tutkintojen selkeyttä, vertailtavuutta ja siirrettävyyttä.

| (4) | Suosituksen yleisenä tavoitteena on edistää koulutusjärjestelmien nykyaikaistamista sekä parantaa työvoiman ja oppijoiden työllistettävyyttä, liikkuvuutta ja integroitumista yhteiskuntaan. Suosituksella pyritään myös liittämään paremmin yhteen virallinen koulutus, epävirallinen oppiminen ja arkioppiminen sekä tukemaan eri yhteyksissä hankittujen oppimistulosten validointia. |
| --- | --- |

(4)

Suosituksen yleisenä tavoitteena on edistää koulutusjärjestelmien nykyaikaistamista sekä parantaa työvoiman ja oppijoiden työllistettävyyttä, liikkuvuutta ja integroitumista yhteiskuntaan. Suosituksella pyritään myös liittämään paremmin yhteen virallinen koulutus, epävirallinen oppiminen ja arkioppiminen sekä tukemaan eri yhteyksissä hankittujen oppimistulosten validointia.

| (5) | Jäsenvaltiot ovat kehittäneet tai kehittämässä oppimistuloksiin perustuvia kansallisia tutkintojen viitekehyksiä ja kytkevät ne EQF:ään sijoitteluprosessin avulla. EQF-tasot ja oppimistulosten kuvaukset parantavat osaltaan tutkintojen selkeyttä ja vertailtavuutta erilaisissa kansallisissa järjestelmissä. Ne myös edistävät yleisesti painopisteen siirtymistä koulutusalalla kohti oppimislähtöistä toimintamallia. Vastaavuudet EQF:ään olisi määriteltävä kansallisten tutkintojen viitekehysten kautta tai silloin, kun kansallisia viitekehyksiä ei ole, kansallisten tutkintojärjestelmien kautta (jäljempänä ’kansalliset tutkintojen viitekehykset tai tutkintojärjestelmät’). |
| --- | --- |

(5)

Jäsenvaltiot ovat kehittäneet tai kehittämässä oppimistuloksiin perustuvia kansallisia tutkintojen viitekehyksiä ja kytkevät ne EQF:ään sijoitteluprosessin avulla. EQF-tasot ja oppimistulosten kuvaukset parantavat osaltaan tutkintojen selkeyttä ja vertailtavuutta erilaisissa kansallisissa järjestelmissä. Ne myös edistävät yleisesti painopisteen siirtymistä koulutusalalla kohti oppimislähtöistä toimintamallia. Vastaavuudet EQF:ään olisi määriteltävä kansallisten tutkintojen viitekehysten kautta tai silloin, kun kansallisia viitekehyksiä ei ole, kansallisten tutkintojärjestelmien kautta (jäljempänä ’kansalliset tutkintojen viitekehykset tai tutkintojärjestelmät’).

| (6) | Tutkinnot, jotka annetaan asiakirjoina, joissa viitataan sovellettavaan EQF-tasoon ja kuvataan saavutetut oppimistulokset, ovat selkeämpiä ja vertailukelpoisempia. |
| --- | --- |

(6)

Tutkinnot, jotka annetaan asiakirjoina, joissa viitataan sovellettavaan EQF-tasoon ja kuvataan saavutetut oppimistulokset, ovat selkeämpiä ja vertailukelpoisempia.

| (7) | Jotta EQF saisi taakseen laajan kannatuksen, sen täytäntöönpanossa unionin ja kansallisella tasolla olisi oltava mukana suuri joukko sidosryhmiä. Tärkeimpiin sidosryhmiin kuuluvat kaikki oppijat, koulutuksen tarjoajat, tutkintoja myöntävät viranomaiset, laadunvarmistuselimet, työnantajat, ammattiliitot, teollisuus- ja kauppa- ja käsityöläiskamarit, akateemiseen ja ammattipätevyyden tunnustamiseen osallistuvat elimet, työvoimapalvelut sekä maahanmuuttajien kotouttamisesta vastaavat yksiköt. |
| --- | --- |

(7)

Jotta EQF saisi taakseen laajan kannatuksen, sen täytäntöönpanossa unionin ja kansallisella tasolla olisi oltava mukana suuri joukko sidosryhmiä. Tärkeimpiin sidosryhmiin kuuluvat kaikki oppijat, koulutuksen tarjoajat, tutkintoja myöntävät viranomaiset, laadunvarmistuselimet, työnantajat, ammattiliitot, teollisuus- ja kauppa- ja käsityöläiskamarit, akateemiseen ja ammattipätevyyden tunnustamiseen osallistuvat elimet, työvoimapalvelut sekä maahanmuuttajien kotouttamisesta vastaavat yksiköt.

| (8) | Komissio toteaa eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen arvioinnista 19 päivänä joulukuuta 2013 antamassaan kertomuksessa Euroopan parlamentille ja neuvostolle, että EQF on laajalti hyväksytty vertailukohta kehitettäessä kansallisia tutkintojen viitekehyksiä, sovellettaessa oppimislähtöistä toimintamallia ja parannettaessa taitojen ja pätevyyden selkeyttä ja tunnustamista. Komissio korosti kertomuksessa, että unionin olisi tarjottava oppijoille ja työvoimalle mahdollisuus tuoda taitojaan ja pätevyyttään paremmin esiin riippumatta siitä, missä oppimisympäristössä ne on hankittu. |
| --- | --- |

(8)

Komissio toteaa eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen arvioinnista 19 päivänä joulukuuta 2013 antamassaan kertomuksessa Euroopan parlamentille ja neuvostolle, että EQF on laajalti hyväksytty vertailukohta kehitettäessä kansallisia tutkintojen viitekehyksiä, sovellettaessa oppimislähtöistä toimintamallia ja parannettaessa taitojen ja pätevyyden selkeyttä ja tunnustamista. Komissio korosti kertomuksessa, että unionin olisi tarjottava oppijoille ja työvoimalle mahdollisuus tuoda taitojaan ja pätevyyttään paremmin esiin riippumatta siitä, missä oppimisympäristössä ne on hankittu.

| (9) | Kertomuksessa komissio myös totesi, että EQF:ää käsittelevä neuvoa-antava ryhmä on antanut tehokkaita ohjeita kansallisia sijoitteluprosesseja varten ja rakentanut luottamusta ja ymmärtämystä osallistuvien valtioiden kesken. Lisäksi se totesi, että EQF:n kansallisten koordinointipisteiden tehokkuus riippuu laajalti siitä, miten tiiviisti ne ovat sidoksissa sijoitteluprosessien kansalliseen hallinnointiin. |
| --- | --- |

(9)

Kertomuksessa komissio myös totesi, että EQF:ää käsittelevä neuvoa-antava ryhmä on antanut tehokkaita ohjeita kansallisia sijoitteluprosesseja varten ja rakentanut luottamusta ja ymmärtämystä osallistuvien valtioiden kesken. Lisäksi se totesi, että EQF:n kansallisten koordinointipisteiden tehokkuus riippuu laajalti siitä, miten tiiviisti ne ovat sidoksissa sijoitteluprosessien kansalliseen hallinnointiin.

| (10) | Koska EQF:ää käsittelevä neuvoa-antava ryhmä on edistynyt myönteisesti, se on keskeisessä roolissa suosituksen johdonmukaisen, avoimen ja koordinoidun täytäntöönpanon kannalta. |
| --- | --- |

(10)

Koska EQF:ää käsittelevä neuvoa-antava ryhmä on edistynyt myönteisesti, se on keskeisessä roolissa suosituksen johdonmukaisen, avoimen ja koordinoidun täytäntöönpanon kannalta.

| (11) | Taitojen ja tutkintojen selkeys ja tunnustaminen kuuluvat uusiin painopisteisiin, jotka on vahvistettu vuonna 2015 hyväksytyssä eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisia puitteita (ET 2020) koskevassa neuvoston ja komission yhteisessä kertomuksessa. ET 2020 -raportissa korostetaan, että EQF:ää olisi kehitettävä edelleen tutkintojen selkeyden ja vertailtavuuden lisäämiseksi. Vasta saapuneiden maahanmuuttajien osalta siinä korostetaan myös, että käytettävissä olevilla selkeyttä lisäävillä välineillä voitaisiin myös osaltaan parantaa ulkomaisten tutkintojen ymmärtämistä unionissa ja päinvastoin. |
| --- | --- |

(11)

Taitojen ja tutkintojen selkeys ja tunnustaminen kuuluvat uusiin painopisteisiin, jotka on vahvistettu vuonna 2015 hyväksytyssä eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisia puitteita (ET 2020) koskevassa neuvoston ja komission yhteisessä kertomuksessa. ET 2020 -raportissa korostetaan, että EQF:ää olisi kehitettävä edelleen tutkintojen selkeyden ja vertailtavuuden lisäämiseksi. Vasta saapuneiden maahanmuuttajien osalta siinä korostetaan myös, että käytettävissä olevilla selkeyttä lisäävillä välineillä voitaisiin myös osaltaan parantaa ulkomaisten tutkintojen ymmärtämistä unionissa ja päinvastoin.

| (12) | EQF ja kansalliset tutkintojen viitekehykset sekä tutkintojärjestelmät, joiden vastaavuus EQF:ään on määritelty, tukevat olemassa olevia tunnustamiskäytäntöjä, sillä ne lisäävät luottamusta tutkintoihin ja parantavat niiden ymmärrettävyyttä ja vertailtavuutta. Tämä voi yksinkertaistaa oppimis- ja työskentelytarkoituksissa tehtävää tunnustamista. Kaikkia koskevat tutkintokehykset, kuten EQF, voisivat toimia tunnistamiskäytäntöjä koskevina tietovälineinä, mikä mainitaan tutkintojen viitekehysten käytöstä ulkomaisten tutkintojen tunnustamisessa annetussa suosituksessa, joka on hyväksytty korkea-asteen koulutusta koskevien tutkintojen tunnustamisesta Euroopan alueella tehdyssä yleissopimuksessa. |
| --- | --- |

(12)

EQF ja kansalliset tutkintojen viitekehykset sekä tutkintojärjestelmät, joiden vastaavuus EQF:ään on määritelty, tukevat olemassa olevia tunnustamiskäytäntöjä, sillä ne lisäävät luottamusta tutkintoihin ja parantavat niiden ymmärrettävyyttä ja vertailtavuutta. Tämä voi yksinkertaistaa oppimis- ja työskentelytarkoituksissa tehtävää tunnustamista. Kaikkia koskevat tutkintokehykset, kuten EQF, voisivat toimia tunnistamiskäytäntöjä koskevina tietovälineinä, mikä mainitaan tutkintojen viitekehysten käytöstä ulkomaisten tutkintojen tunnustamisessa annetussa suosituksessa, joka on hyväksytty korkea-asteen koulutusta koskevien tutkintojen tunnustamisesta Euroopan alueella tehdyssä yleissopimuksessa.

| (13) | Kansalliset tutkintojen viitekehykset ja tutkintojärjestelmät muuttuvat ajan mittaan, minkä vuoksi vastaavuudet EQF:ään olisi tarkistettava ja päivitettävä tarvittaessa. |
| --- | --- |

(13)

Kansalliset tutkintojen viitekehykset ja tutkintojärjestelmät muuttuvat ajan mittaan, minkä vuoksi vastaavuudet EQF:ään olisi tarkistettava ja päivitettävä tarvittaessa.

| (14) | Jotta oppijoiden ja työvoiman liikkuvuutta eri toimialojen sisällä ja välillä sekä maasta toiseen voitaisiin tukea, on olennaisen tärkeää voida luottaa sellaisten kansallisiin tutkintojen viitekehyksiin tai tutkintojärjestelmiin kuuluvien tutkintojen laatuun ja tasoon, joiden vastaavuus EQF:ään on määritelty – jäljempänä ’EQF-tasoiset tutkinnot’. Eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen perustamisesta elinikäisen oppimisen edistämiseksi 23 päivänä huhtikuuta 2008 annettuun Euroopan parlamentin ja neuvoston suositukseen sisältyi yhteiset laadunvarmistusperiaatteet korkea-asteen koulutusta ja ammatillista koulutusta varten. Toissijaisuusperiaatteen mukaisesti kyseisissä periaatteissa otettiin kaikilta osin huomioon jäsenvaltioiden vastuu kansallisiin tutkintoihin sovellettavista laadunvarmistusjärjestelyistä. Eurooppalaisen korkeakoulutusalueen laadunvarmistusstandardit ja -ohjeet sekä ammatillisen koulutuksen laadunvarmistuksen eurooppalainen viitekehys muodostavat perustan kyseisille yhteisille periaatteille. |
| --- | --- |

(14)

Jotta oppijoiden ja työvoiman liikkuvuutta eri toimialojen sisällä ja välillä sekä maasta toiseen voitaisiin tukea, on olennaisen tärkeää voida luottaa sellaisten kansallisiin tutkintojen viitekehyksiin tai tutkintojärjestelmiin kuuluvien tutkintojen laatuun ja tasoon, joiden vastaavuus EQF:ään on määritelty – jäljempänä ’EQF-tasoiset tutkinnot’. Eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen perustamisesta elinikäisen oppimisen edistämiseksi 23 päivänä huhtikuuta 2008 annettuun Euroopan parlamentin ja neuvoston suositukseen sisältyi yhteiset laadunvarmistusperiaatteet korkea-asteen koulutusta ja ammatillista koulutusta varten. Toissijaisuusperiaatteen mukaisesti kyseisissä periaatteissa otettiin kaikilta osin huomioon jäsenvaltioiden vastuu kansallisiin tutkintoihin sovellettavista laadunvarmistusjärjestelyistä. Eurooppalaisen korkeakoulutusalueen laadunvarmistusstandardit ja -ohjeet sekä ammatillisen koulutuksen laadunvarmistuksen eurooppalainen viitekehys muodostavat perustan kyseisille yhteisille periaatteille.

| (15) | Voitaisiin tutkia mahdollisuutta kehittää tutkintojen laadunvarmistusjärjestelmiä valvovista elimistä rekisteri, joka ei koskisi korkea-asteen koulutusta. |
| --- | --- |

(15)

Voitaisiin tutkia mahdollisuutta kehittää tutkintojen laadunvarmistusjärjestelmiä valvovista elimistä rekisteri, joka ei koskisi korkea-asteen koulutusta.

| (16) | Opintopistejärjestelmät voivat auttaa oppijoita etenemään opinnoissaan, sillä ne edistävät joustavia oppimispolkuja: ne helpottavat siirtymistä koulutustasolta, koulutustyypistä ja maasta toiseen ja auttavat oppijoita keräämään ja siirtämään erilaisia oppimistuloksia, jotka on hankittu erilaisissa oppimisympäristöissä, myös digitaalisen oppimisen, epävirallisen oppimisen ja arkioppimisen ympäristössä. Oppimislähtöinen toimintamalli voi myös tukea tutkintojen tai niiden osien suunnittelua, toteuttamista ja arviointia. |
| --- | --- |

(16)

Opintopistejärjestelmät voivat auttaa oppijoita etenemään opinnoissaan, sillä ne edistävät joustavia oppimispolkuja: ne helpottavat siirtymistä koulutustasolta, koulutustyypistä ja maasta toiseen ja auttavat oppijoita keräämään ja siirtämään erilaisia oppimistuloksia, jotka on hankittu erilaisissa oppimisympäristöissä, myös digitaalisen oppimisen, epävirallisen oppimisen ja arkioppimisen ympäristössä. Oppimislähtöinen toimintamalli voi myös tukea tutkintojen tai niiden osien suunnittelua, toteuttamista ja arviointia.

| (17) | Sekä kansallisen että Euroopan tason opintopistejärjestelmät kuuluvat tiettyyn institutionaaliseen oppimisympäristöön, kuten korkea-asteen koulutuksen tai ammatillisen koulutuksen ympäristöön. Euroopan tasolla on kehitetty eurooppalainen opintosuoritusten ja arvosanojen siirto- ja kertymisjärjestelmä eurooppalaista korkeakoulutusaluetta varten. Ammatillisessa koulutuksessa ollaan kehittämässä eurooppalaista ammatillisen koulutuksen opintosuoritusten siirtojärjestelmää ammatillisen koulutuksen opintosuoritusten eurooppalaisen siirtojärjestelmän (ECVET) perustamisesta 18 päivänä kesäkuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston suosituksen (2) mukaisesti. Kansallisten tutkintojen viitekehysten ja opintopistejärjestelmien yhteyksiä voitaisiin tarvittaessa kehittää. |
| --- | --- |

(17)

Sekä kansallisen että Euroopan tason opintopistejärjestelmät kuuluvat tiettyyn institutionaaliseen oppimisympäristöön, kuten korkea-asteen koulutuksen tai ammatillisen koulutuksen ympäristöön. Euroopan tasolla on kehitetty eurooppalainen opintosuoritusten ja arvosanojen siirto- ja kertymisjärjestelmä eurooppalaista korkeakoulutusaluetta varten. Ammatillisessa koulutuksessa ollaan kehittämässä eurooppalaista ammatillisen koulutuksen opintosuoritusten siirtojärjestelmää ammatillisen koulutuksen opintosuoritusten eurooppalaisen siirtojärjestelmän (ECVET) perustamisesta 18 päivänä kesäkuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston suosituksen (2) mukaisesti. Kansallisten tutkintojen viitekehysten ja opintopistejärjestelmien yhteyksiä voitaisiin tarvittaessa kehittää.

| (18) | Laillista muuttoliikettä ja turvapaikka-asioita koskevan unionin säännöstön mukaan maahanmuuttajia ja vastaanottavan jäsenvaltion kansalaisia kohdellaan yhdenvertaisesti tutkintojen tunnustamisessa ja kansainvälistä suojelua saavat henkilöt kuuluvat Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/95/EU (3) mukaisesti helpottavien toimenpiteiden piiriin. Kuitenkin monet niistä kolmansien maiden kansalaisista, joilla on korkea-asteen koulutus, ovat edelleen ylikoulutettuja tai alityöllistettyjä. Unionin ja kolmansien maiden välinen yhteistyö tutkintojen selkeyden alalla voi edistää maahanmuuttajien integroitumista unionin työmarkkinoille. Koska muuttovirrat unioniin ja unionista pois ovat kasvussa, on tarpeen parantaa unionin ulkopuolella myönnettyjen tutkintojen ymmärtämistä ja tunnustamista. |
| --- | --- |

(18)

Laillista muuttoliikettä ja turvapaikka-asioita koskevan unionin säännöstön mukaan maahanmuuttajia ja vastaanottavan jäsenvaltion kansalaisia kohdellaan yhdenvertaisesti tutkintojen tunnustamisessa ja kansainvälistä suojelua saavat henkilöt kuuluvat Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/95/EU (3) mukaisesti helpottavien toimenpiteiden piiriin. Kuitenkin monet niistä kolmansien maiden kansalaisista, joilla on korkea-asteen koulutus, ovat edelleen ylikoulutettuja tai alityöllistettyjä. Unionin ja kolmansien maiden välinen yhteistyö tutkintojen selkeyden alalla voi edistää maahanmuuttajien integroitumista unionin työmarkkinoille. Koska muuttovirrat unioniin ja unionista pois ovat kasvussa, on tarpeen parantaa unionin ulkopuolella myönnettyjen tutkintojen ymmärtämistä ja tunnustamista.

| (19) | EQF:n keskeiset piirteet, nimittäin oppimislähtöinen toimintamalli, tasojen kuvausten ja EQF:ää käsittelevän neuvoa-antavan ryhmän kehittämien vastaavuusperusteiden määritteleminen ovat olleet perustana kansallisten ja alueellisten tutkintojen viitekehysten kehittämiselle kaikkialla maailmassa. Lisäksi yhä useammat kolmannet maat ja alueet haluavat kytkeä kansallisen tutkintojen viitekehyksensä tiiviimmin EQF:ään. |
| --- | --- |

(19)

EQF:n keskeiset piirteet, nimittäin oppimislähtöinen toimintamalli, tasojen kuvausten ja EQF:ää käsittelevän neuvoa-antavan ryhmän kehittämien vastaavuusperusteiden määritteleminen ovat olleet perustana kansallisten ja alueellisten tutkintojen viitekehysten kehittämiselle kaikkialla maailmassa. Lisäksi yhä useammat kolmannet maat ja alueet haluavat kytkeä kansallisen tutkintojen viitekehyksensä tiiviimmin EQF:ään.

| (20) | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2005/36/EY (4) säädetään, että komission antaman delegoidun säädöksen välityksellä voidaan perustaa yhteisiä koulutuspuitteita säänneltyjä ammatteja varten yhteisen tieto-, taito- ja pätevyyskokonaisuuden muodossa. Yhteiset koulutuspuitteet perustuvat eurooppalaiseen tutkintojen viitekehykseen. EQF-tasoihin viittaaminen tutkinnoissa ei saa vaikuttaa pääsyyn työmarkkinoille tapauksissa, joissa ammattipätevyys on tunnustettu direktiivin 2005/36/EY mukaisesti. |
| --- | --- |

(20)

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2005/36/EY (4) säädetään, että komission antaman delegoidun säädöksen välityksellä voidaan perustaa yhteisiä koulutuspuitteita säänneltyjä ammatteja varten yhteisen tieto-, taito- ja pätevyyskokonaisuuden muodossa. Yhteiset koulutuspuitteet perustuvat eurooppalaiseen tutkintojen viitekehykseen. EQF-tasoihin viittaaminen tutkinnoissa ei saa vaikuttaa pääsyyn työmarkkinoille tapauksissa, joissa ammattipätevyys on tunnustettu direktiivin 2005/36/EY mukaisesti.

| (21) | Eurooppalaisen korkeakoulutusalueen tutkintojen viitekehyksessä annetaan kuvaukset korkea-asteen koulutuksen lyhyelle opintosyklille (joka voi liittyä tai sisältyä ensimmäiseen sykliin) sekä ensimmäiselle, toiselle ja kolmannelle opintosyklille. Kunkin opintosyklin kuvauksessa esitetään kyseisen syklin päättävään tutkintoon liittyvät saavutukset ja osaaminen. EQF on yhteensopiva eurooppalaisen korkeakoulutusalueen tutkintojen viitekehyksen ja sen syklien kuvausten kanssa. Eurooppalaisen korkeakoulutusalueen tutkintojen viitekehyksen lyhyt sykli (joka voi liittyä tai sisältyä ensimmäiseen sykliin) sekä ensimmäinen, toinen ja kolmas sykli vastaavat EQF-tasoja 5–8. |
| --- | --- |

(21)

Eurooppalaisen korkeakoulutusalueen tutkintojen viitekehyksessä annetaan kuvaukset korkea-asteen koulutuksen lyhyelle opintosyklille (joka voi liittyä tai sisältyä ensimmäiseen sykliin) sekä ensimmäiselle, toiselle ja kolmannelle opintosyklille. Kunkin opintosyklin kuvauksessa esitetään kyseisen syklin päättävään tutkintoon liittyvät saavutukset ja osaaminen. EQF on yhteensopiva eurooppalaisen korkeakoulutusalueen tutkintojen viitekehyksen ja sen syklien kuvausten kanssa. Eurooppalaisen korkeakoulutusalueen tutkintojen viitekehyksen lyhyt sykli (joka voi liittyä tai sisältyä ensimmäiseen sykliin) sekä ensimmäinen, toinen ja kolmas sykli vastaavat EQF-tasoja 5–8.

| (22) | Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 2241/2004/EY (5) tuetaan sitä, että oppijat voivat esittää taitonsa, pätevyytensä ja tutkintonsa aiempaa paremmin. |
| --- | --- |

(22)

Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 2241/2004/EY (5) tuetaan sitä, että oppijat voivat esittää taitonsa, pätevyytensä ja tutkintonsa aiempaa paremmin.

| (23) | Komissio kehittää eurooppalaista taito-, osaamis-, tutkinto- ja ammattiluokittelua (ESCO). Sillä voitaisiin vahvistaa vapaaehtoisuuden pohjalta koulutuksen ja työelämän välistä yhteyttä. Luokittelussa voitaisiin käyttää jäsenvaltioiden EQF:n yhteydessä tuottamia tietoja. |
| --- | --- |

(23)

Komissio kehittää eurooppalaista taito-, osaamis-, tutkinto- ja ammattiluokittelua (ESCO). Sillä voitaisiin vahvistaa vapaaehtoisuuden pohjalta koulutuksen ja työelämän välistä yhteyttä. Luokittelussa voitaisiin käyttää jäsenvaltioiden EQF:n yhteydessä tuottamia tietoja.

| (24) | Tiedot vastaavuuksista EQF:ään kansallisissa tutkintojen viitekehyksissä ja tutkintojärjestelmissä sekä tutkinnoista, joilla on EQF-taso, olisi asetettava yleisesti ja helposti saataville. Tämä tavoite voitaisiin saavuttaa helpommin käyttämällä yhteisiä tietorakenteita. Tällä tavoin tutkinnoista julkaistuja tietoja olisi myös helpompi ymmärtää ja käyttää. |
| --- | --- |

(24)

Tiedot vastaavuuksista EQF:ään kansallisissa tutkintojen viitekehyksissä ja tutkintojärjestelmissä sekä tutkinnoista, joilla on EQF-taso, olisi asetettava yleisesti ja helposti saataville. Tämä tavoite voitaisiin saavuttaa helpommin käyttämällä yhteisiä tietorakenteita. Tällä tavoin tutkinnoista julkaistuja tietoja olisi myös helpompi ymmärtää ja käyttää.

| (25) | EQF, kansalliset tutkintojen viitekehykset tai tutkintojärjestelmät sekä välineet osaamisen, pätevyyden ja tutkintojen selkeyden ja tunnustamisen tukemiseksi olisi pantava täytäntöön yhdenmukaisesti, toisiaan täydentävästi ja synergioita tuottavasti kansallisella ja unionin tasolla. Tämä koskee myös laadun varmistamiseen ja opintosuoritusten kerryttämiseen ja siirtämiseen tarkoitettuja välineitä sekä eurooppalaisen korkeakoulutusalueen yhteydessä kehitettyjä välineitä, joiden tarkoituksena on selkeyden lisääminen sekä osaamisen, pätevyyden ja tutkintojen tunnustaminen. |
| --- | --- |

(25)

EQF, kansalliset tutkintojen viitekehykset tai tutkintojärjestelmät sekä välineet osaamisen, pätevyyden ja tutkintojen selkeyden ja tunnustamisen tukemiseksi olisi pantava täytäntöön yhdenmukaisesti, toisiaan täydentävästi ja synergioita tuottavasti kansallisella ja unionin tasolla. Tämä koskee myös laadun varmistamiseen ja opintosuoritusten kerryttämiseen ja siirtämiseen tarkoitettuja välineitä sekä eurooppalaisen korkeakoulutusalueen yhteydessä kehitettyjä välineitä, joiden tarkoituksena on selkeyden lisääminen sekä osaamisen, pätevyyden ja tutkintojen tunnustaminen.

| (26) | EQF:n kehittämisen olisi oltava kaikilta osin linjassa eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisten puitteiden (ET 2020) ja tulevien eurooppalaisten strategisten puitteiden kanssa. |
| --- | --- |

(26)

EQF:n kehittämisen olisi oltava kaikilta osin linjassa eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisten puitteiden (ET 2020) ja tulevien eurooppalaisten strategisten puitteiden kanssa.

| (27) | Tämä suositus ei korvaa eikä siinä määritellä kansallisia tutkintojen viitekehyksiä ja/tai tutkintojärjestelmiä. EQF:ssä ei kuvata yksittäisiä tutkintoja tai yksittäisen henkilön pätevyyksiä, ja yksittäiset tutkinnot olisi määritettävä soveltuvalle EQF:n tasolle asiaan liittyvien kansallisten tutkintojärjestelmien kautta. |
| --- | --- |

(27)

Tämä suositus ei korvaa eikä siinä määritellä kansallisia tutkintojen viitekehyksiä ja/tai tutkintojärjestelmiä. EQF:ssä ei kuvata yksittäisiä tutkintoja tai yksittäisen henkilön pätevyyksiä, ja yksittäiset tutkinnot olisi määritettävä soveltuvalle EQF:n tasolle asiaan liittyvien kansallisten tutkintojärjestelmien kautta.

| (28) | Tällä suosituksella vakiinnutetaan EQF:n asema yhteisenä viitekehyksenä, joka koostuu kahdeksasta oppimistuloksina ilmaistusta tasosta ja jonka avulla voidaan määrittää vastaavuudet erilaisten tutkintojen viitekehysten tai tutkintojärjestelmien ja niiden tasojen välillä. |
| --- | --- |

(28)

Tällä suosituksella vakiinnutetaan EQF:n asema yhteisenä viitekehyksenä, joka koostuu kahdeksasta oppimistuloksina ilmaistusta tasosta ja jonka avulla voidaan määrittää vastaavuudet erilaisten tutkintojen viitekehysten tai tutkintojärjestelmien ja niiden tasojen välillä.

| (29) | Tämä suositus on toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen mukainen, koska sillä tuetaan ja täydennetään jäsenvaltioiden toimia helpottamalla edelleen niiden yhteistyötä tutkintojen selkeyden, verrattavuuden ja liikkuvuuden lisäämiseksi ottaen myös huomioon, että suositus ei ole sitova. Suositus olisi pantava täytäntöön kansallisen lainsäädännön ja kansallisten käytäntöjen mukaisesti. |
| --- | --- |

(29)

Tämä suositus on toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen mukainen, koska sillä tuetaan ja täydennetään jäsenvaltioiden toimia helpottamalla edelleen niiden yhteistyötä tutkintojen selkeyden, verrattavuuden ja liikkuvuuden lisäämiseksi ottaen myös huomioon, että suositus ei ole sitova. Suositus olisi pantava täytäntöön kansallisen lainsäädännön ja kansallisten käytäntöjen mukaisesti.

SUOSITTAA, ETTÄ JÄSENVALTIOT KANSALLISET OLOSUHTEET HUOMIOON OTTAEN

| 1. | Käyttävät EQF:ää välineenä, jonka avulla voidaan viitata kansallisiin tutkintojen viitekehyksiin tai tutkintojärjestelmiin sekä vertailla unionissa kaikentyyppisiä ja -tasoisia tutkintoja, jotka kuuluvat kansallisiin tutkintojen viitekehyksiin tai tutkintojärjestelmiin, erityisesti viittaamalla tutkintotasoissaan liitteessä II esitettyihin EQF-tasoihin liitteessä III esitettyjen arviointiperusteiden mukaisesti. |
| --- | --- |

1.

Käyttävät EQF:ää välineenä, jonka avulla voidaan viitata kansallisiin tutkintojen viitekehyksiin tai tutkintojärjestelmiin sekä vertailla unionissa kaikentyyppisiä ja -tasoisia tutkintoja, jotka kuuluvat kansallisiin tutkintojen viitekehyksiin tai tutkintojärjestelmiin, erityisesti viittaamalla tutkintotasoissaan liitteessä II esitettyihin EQF-tasoihin liitteessä III esitettyjen arviointiperusteiden mukaisesti.

| 2. | Tarkistavat ja päivittävät tarvittaessa kansallisen tutkintojen viitekehyksensä tai tutkintojärjestelmänsä tasoissa olevia viittauksia liitteessä II oleviin EQF-tasoihin liitteessä III esitettyjen arviointiperusteiden mukaisesti ottaen asianmukaisesti huomioon kansalliset puitteet. |
| --- | --- |

2.

Tarkistavat ja päivittävät tarvittaessa kansallisen tutkintojen viitekehyksensä tai tutkintojärjestelmänsä tasoissa olevia viittauksia liitteessä II oleviin EQF-tasoihin liitteessä III esitettyjen arviointiperusteiden mukaisesti ottaen asianmukaisesti huomioon kansalliset puitteet.

| 3. | Varmistavat, että EQF-tason tutkinnot ovat yhdenmukaisia liitteessä IV esitettyjen yhteisten laadunvarmistusperiaatteiden kanssa, tämän rajoittamatta kansallisiin tutkintoihin sovellettavia kansallisia laadunvarmistusperiaatteita. |
| --- | --- |

3.

Varmistavat, että EQF-tason tutkinnot ovat yhdenmukaisia liitteessä IV esitettyjen yhteisten laadunvarmistusperiaatteiden kanssa, tämän rajoittamatta kansallisiin tutkintoihin sovellettavia kansallisia laadunvarmistusperiaatteita.

| 4. | Edistävät tarvittaessa yhteyksiä opintopistejärjestelmien ja kansallisten tutkintojen viitekehysten tai tutkintojärjestelmien liitteessä V esitettyjä opintopistejärjestelmiä koskevat yhteiset periaatteet huomioon ottavien järjestelmien välillä, tämän rajoittamatta kansallisia päätöksiä i) opintopistejärjestelmien käyttämisestä ja ii) niiden liittämisestä kansallisiin tutkintojen viitekehyksiin tai tutkintojärjestelmiin. Kyseiset yhteiset periaatteet eivät merkitse tutkintojen automaattista tunnustamista. |
| --- | --- |

4.

Edistävät tarvittaessa yhteyksiä opintopistejärjestelmien ja kansallisten tutkintojen viitekehysten tai tutkintojärjestelmien liitteessä V esitettyjä opintopistejärjestelmiä koskevat yhteiset periaatteet huomioon ottavien järjestelmien välillä, tämän rajoittamatta kansallisia päätöksiä i) opintopistejärjestelmien käyttämisestä ja ii) niiden liittämisestä kansallisiin tutkintojen viitekehyksiin tai tutkintojärjestelmiin. Kyseiset yhteiset periaatteet eivät merkitse tutkintojen automaattista tunnustamista.

| 5. | Toteuttavat tarvittaessa toimenpiteitä, jotta kaikissa toimivaltaisen elimen myöntämissä uusissa tutkintoasiakirjoissa (esim. tutkintotodistuksissa, muissa todistuksissa ja niiden liitteissä), ja/tai tutkintorekistereissä on selkeästi määritelty vastaavuus asiaankuuluvaan EQF-tasoon. |
| --- | --- |

5.

Toteuttavat tarvittaessa toimenpiteitä, jotta kaikissa toimivaltaisen elimen myöntämissä uusissa tutkintoasiakirjoissa (esim. tutkintotodistuksissa, muissa todistuksissa ja niiden liitteissä), ja/tai tutkintorekistereissä on selkeästi määritelty vastaavuus asiaankuuluvaan EQF-tasoon.

| 6. | Asettavat sijoitteluprosessin tulokset yleisesti saataville kansallisella ja unionin tasolla sekä huolehtivat mahdollisuuksien mukaan siitä, että tiedot tutkinnoista ja niiden tuottamasta osaamisesta ovat kaikkien saatavilla ja julkaistaan käyttäen liitteen VI mukaisia tietokenttiä. |
| --- | --- |

6.

Asettavat sijoitteluprosessin tulokset yleisesti saataville kansallisella ja unionin tasolla sekä huolehtivat mahdollisuuksien mukaan siitä, että tiedot tutkinnoista ja niiden tuottamasta osaamisesta ovat kaikkien saatavilla ja julkaistaan käyttäen liitteen VI mukaisia tietokenttiä.

| 7. | Kannustavat työmarkkinaosapuolia, julkisia työvoimapalveluita, koulutuksen tarjoajia, laadunvarmistuselimiä ja viranomaisia käyttämään EQF:ää, jotta voidaan edistää tutkintojen vertailua ja oppimistulosten selkeyttä. |
| --- | --- |

7.

Kannustavat työmarkkinaosapuolia, julkisia työvoimapalveluita, koulutuksen tarjoajia, laadunvarmistuselimiä ja viranomaisia käyttämään EQF:ää, jotta voidaan edistää tutkintojen vertailua ja oppimistulosten selkeyttä.

| 8. | Varmistavat EQF:n kansallisten koordinointipisteiden vastuulla olevien tehtävien jatkon ja koordinoinnin. Näiden koordinointipisteiden tärkeimpiä tehtäviä ovat tukea kansallisia viranomaisia, kun ne määrittelevät kansallisten tutkintojen viitekehysten tai tutkintojärjestelmien vastaavuutta EQF:ään, ja tuoda EQF lähemmäksi henkilöitä ja organisaatioita. |
| --- | --- |

8.

Varmistavat EQF:n kansallisten koordinointipisteiden vastuulla olevien tehtävien jatkon ja koordinoinnin. Näiden koordinointipisteiden tärkeimpiä tehtäviä ovat tukea kansallisia viranomaisia, kun ne määrittelevät kansallisten tutkintojen viitekehysten tai tutkintojärjestelmien vastaavuutta EQF:ään, ja tuoda EQF lähemmäksi henkilöitä ja organisaatioita.

SUOSITTAA, ETTÄ KOMISSIO YHTEISTYÖSSÄ JÄSENVALTIOIDEN JA SIDOSRYHMIEN KANSSA EQF:ÄÄ KÄSITTELEVÄSSÄ NEUVOA-ANTAVASSA RYHMÄSSÄ

| 9. | Tukee edelleen EQF:n yhdenmukaista täytäntöönpanoa jäsenvaltioissa vertaamalla menetelmiä, joita käytetään kansallisissa tutkintojen viitekehyksissä tai tutkintojärjestelmissä tutkintojen luokittelemiseksi tasoihin, ja keskustelemalla niistä, ottaen samalla asianmukaisesti huomioon kansalliset puitteet. |
| --- | --- |

9.

Tukee edelleen EQF:n yhdenmukaista täytäntöönpanoa jäsenvaltioissa vertaamalla menetelmiä, joita käytetään kansallisissa tutkintojen viitekehyksissä tai tutkintojärjestelmissä tutkintojen luokittelemiseksi tasoihin, ja keskustelemalla niistä, ottaen samalla asianmukaisesti huomioon kansalliset puitteet.

| 10. | Tukee kansalliset puitteet asianmukaisesti huomioon ottaen oppimistulosten kuvaamista, käyttämistä ja soveltamista koskevien menetelmien kehittämistä tutkintojen selkeyden, ymmärtämisen ja vertailtavuuden lisäämiseksi. |
| --- | --- |

10.

Tukee kansalliset puitteet asianmukaisesti huomioon ottaen oppimistulosten kuvaamista, käyttämistä ja soveltamista koskevien menetelmien kehittämistä tutkintojen selkeyden, ymmärtämisen ja vertailtavuuden lisäämiseksi.

| 11. | Tukee yhdenmukaisuuden varmistamiseksi vapaaehtoisten menettelyjen luomista kansainvälisten tutkintojen tasojen määrittelemiseksi kansallisten tutkintokehysten tai -järjestelmien avulla sekä kyseisiä menettelyjä koskevaa jäsenvaltioiden keskinäistä tietojenvaihtoa ja kuulemista. |
| --- | --- |

11.

Tukee yhdenmukaisuuden varmistamiseksi vapaaehtoisten menettelyjen luomista kansainvälisten tutkintojen tasojen määrittelemiseksi kansallisten tutkintokehysten tai -järjestelmien avulla sekä kyseisiä menettelyjä koskevaa jäsenvaltioiden keskinäistä tietojenvaihtoa ja kuulemista.

| 12. | Kehittää ohjeet EQF:ää koskevaa viestimistä varten, erityisesti EQF-tasojen esittämiseksi uusissa tutkintotodistuksissa ja niiden liitteissä, ja/tai tutkintorekistereissä todistuksia ja tutkintoja koskevien kansallisten järjestelmien ja säädösten mukaisesti. |
| --- | --- |

12.

Kehittää ohjeet EQF:ää koskevaa viestimistä varten, erityisesti EQF-tasojen esittämiseksi uusissa tutkintotodistuksissa ja niiden liitteissä, ja/tai tutkintorekistereissä todistuksia ja tutkintoja koskevien kansallisten järjestelmien ja säädösten mukaisesti.

| 13. | Tutkii mahdollisuuksia sellaisten arviointiperusteiden ja menettelyiden kehittämiseen ja soveltamiseen kansainvälisten sopimusten yhteydessä, joiden avulla kolmansien maiden kansallisia ja alueellisia tutkintojen viitekehyksiä voidaan vertailla EQF:ään. |
| --- | --- |

13.

Tutkii mahdollisuuksia sellaisten arviointiperusteiden ja menettelyiden kehittämiseen ja soveltamiseen kansainvälisten sopimusten yhteydessä, joiden avulla kolmansien maiden kansallisia ja alueellisia tutkintojen viitekehyksiä voidaan vertailla EQF:ään.

| 14. | Järjestää vertaisoppimista ja parhaiden käytäntöjen vaihtoa jäsenvaltioiden välillä ja tarvittaessa mahdollistaa vertaisneuvontaa jäsenvaltioiden pyynnöstä. |
| --- | --- |

14.

Järjestää vertaisoppimista ja parhaiden käytäntöjen vaihtoa jäsenvaltioiden välillä ja tarvittaessa mahdollistaa vertaisneuvontaa jäsenvaltioiden pyynnöstä.

SUOSITTAA, ETTÄ KOMISSIO

| 15. | Varmistaa, että tämän suosituksen täytäntöönpanoa tuetaan asiaankuuluvista unionin ohjelmista rahoitettavilla toimilla. |
| --- | --- |

15.

Varmistaa, että tämän suosituksen täytäntöönpanoa tuetaan asiaankuuluvista unionin ohjelmista rahoitettavilla toimilla.

| 16. | Varmistaa EQF:n täytäntöönpanon tehokkaan hallinnoinnin pitämällä toiminnassa vuonna 2009 perustetun EQF:ää käsittelevän neuvoa-antavan ryhmän, joka muodostuu jäsenvaltioiden ja muiden osallistuvien maiden sekä tarvittaessa työmarkkinaosapuolten ja muiden sidosryhmien edustajista, ja tukemalla sen toimintaa. EQF:ää käsittelevän neuvoa-antavan ryhmän olisi varmistettava täysi yhdenmukaisuus ja edistettävä selkeyttä prosessissa, jonka mukaisesti kansallisissa tutkintojen viitekehyksissä tai tutkintojärjestelmissä määritellään vastaavuus EQF:ään, ja luottamusta tähän prosessiin. |
| --- | --- |

16.

Varmistaa EQF:n täytäntöönpanon tehokkaan hallinnoinnin pitämällä toiminnassa vuonna 2009 perustetun EQF:ää käsittelevän neuvoa-antavan ryhmän, joka muodostuu jäsenvaltioiden ja muiden osallistuvien maiden sekä tarvittaessa työmarkkinaosapuolten ja muiden sidosryhmien edustajista, ja tukemalla sen toimintaa. EQF:ää käsittelevän neuvoa-antavan ryhmän olisi varmistettava täysi yhdenmukaisuus ja edistettävä selkeyttä prosessissa, jonka mukaisesti kansallisissa tutkintojen viitekehyksissä tai tutkintojärjestelmissä määritellään vastaavuus EQF:ään, ja luottamusta tähän prosessiin.

| 17. | Raportoi tarvittaessa tämän suosituksen antamisen jälkeen tapahtuneesta edistyksestä asianmukaisissa koulutus- ja työllisyyspolitiikan puitteissa. |
| --- | --- |

17.

Raportoi tarvittaessa tämän suosituksen antamisen jälkeen tapahtuneesta edistyksestä asianmukaisissa koulutus- ja työllisyyspolitiikan puitteissa.

| 18. | Yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa ja kuultuaan asiaankuuluvia sidosryhmiä arvioi tämän suosituksen perusteella toteutettuja toimia ja raportoi vuoteen 2022 mennessä neuvostolle saaduista kokemuksista ja tulevaisuuden kannalta merkittävistä seikoista, tarvittaessa myös tämän suosituksen mahdollisesta uudelleentarkastelusta ja tarkistamisesta. |
| --- | --- |

18.

Yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa ja kuultuaan asiaankuuluvia sidosryhmiä arvioi tämän suosituksen perusteella toteutettuja toimia ja raportoi vuoteen 2022 mennessä neuvostolle saaduista kokemuksista ja tulevaisuuden kannalta merkittävistä seikoista, tarvittaessa myös tämän suosituksen mahdollisesta uudelleentarkastelusta ja tarkistamisesta.

Kumotaan eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen perustamisesta elinikäisen oppimisen edistämiseksi 23 päivänä huhtikuuta 2008 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston suositus.

Tehty Brysselissä 22 päivänä toukokuuta 2017.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

E. BARTOLO

---

(1)  EUVL C 111, 6.5.2008, s. 1.

1

(2)  EUVL C 155, 8.7.2009, s. 11.

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2011/95/EU, annettu 13 päivänä joulukuuta 2011, vaatimuksista kolmansien maiden kansalaisten ja kansalaisuudettomien henkilöiden määrittelemiseksi kansainvälistä suojelua saaviksi henkilöiksi, pakolaisten ja henkilöiden, jotka voivat saada toissijaista suojelua, yhdenmukaiselle asemalle sekä myönnetyn suojelun sisällölle (EUVL L 337, 20.12.2011, s. 9).

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2005/36/EY, annettu 7 päivänä syyskuuta 2005, ammattipätevyyden tunnustamisesta (EUVL L 255, 30.9.2005, s. 22).

4

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 2241/2004/EY, tehty 15 päivänä joulukuuta 2004, yhteisön yhteisistä puitteista tutkintojen ja pätevyyksien selkeyttämiseksi (Europass) (EUVL L 390, 31.12.2004, s. 6).

5

---

LIITE I

Määritelmät

Tässä suosituksessa tarkoitetaan

| a) | ’tutkinnolla’ arviointi- ja validointiprosessin virallista tulosta, joka saadaan, kun toimivaltainen elin vahvistaa tiettyjen vaatimusten mukaisten oppimistulosten saavuttamisen; |
| --- | --- |

a)

’tutkinnolla’ arviointi- ja validointiprosessin virallista tulosta, joka saadaan, kun toimivaltainen elin vahvistaa tiettyjen vaatimusten mukaisten oppimistulosten saavuttamisen;

| b) | ’kansallisella tutkintojärjestelmällä’ kaikkia jäsenvaltion toimia, jotka liittyvät oppimisen tunnustamiseen, sekä muita mekanismeja, joilla koulutus kytketään työmarkkinoihin ja kansalaisyhteiskuntaan. Tämä kattaa laadunvarmistusta, arviointia ja tutkintojen myöntämistä koskevien institutionaalisten järjestelyjen ja prosessien kehittämisen ja toteuttamisen. Kansallinen tutkintojärjestelmä voi koostua useista alajärjestelmistä ja kattaa kansallisen tutkintojen viitekehyksen; |
| --- | --- |

b)

’kansallisella tutkintojärjestelmällä’ kaikkia jäsenvaltion toimia, jotka liittyvät oppimisen tunnustamiseen, sekä muita mekanismeja, joilla koulutus kytketään työmarkkinoihin ja kansalaisyhteiskuntaan. Tämä kattaa laadunvarmistusta, arviointia ja tutkintojen myöntämistä koskevien institutionaalisten järjestelyjen ja prosessien kehittämisen ja toteuttamisen. Kansallinen tutkintojärjestelmä voi koostua useista alajärjestelmistä ja kattaa kansallisen tutkintojen viitekehyksen;

| c) | ’kansallisella tutkintojen viitekehyksellä’ välinettä, jolla tutkinnot luokitellaan tiettyjen arviointiperusteiden perusteella saavutetun oppimistason mukaan. Tavoitteena on integroida ja koordinoida kansallisia tutkintojen alajärjestelmiä sekä parantaa tutkintojen selkeyttä, suorittamismahdollisuuksia, opinnoissa etenemistä ja tutkintojen laatua suhteessa työmarkkinoihin ja kansalaisyhteiskuntaan; |
| --- | --- |

c)

’kansallisella tutkintojen viitekehyksellä’ välinettä, jolla tutkinnot luokitellaan tiettyjen arviointiperusteiden perusteella saavutetun oppimistason mukaan. Tavoitteena on integroida ja koordinoida kansallisia tutkintojen alajärjestelmiä sekä parantaa tutkintojen selkeyttä, suorittamismahdollisuuksia, opinnoissa etenemistä ja tutkintojen laatua suhteessa työmarkkinoihin ja kansalaisyhteiskuntaan;

| d) | ’kansainvälisellä tutkinnolla’ laillisesti perustetun kansainvälisen elimen (yhdistyksen, järjestön, toimialan tai yrityksen) tai kansainvälisen elimen puolesta toimivan kansallisen elimen myöntämää tutkintotodistusta, jota käytetään useammassa kuin yhdessä maassa ja joka kattaa oppimistulokset, joita arvioidaan viitaten kansainvälisen elimen luomiin vaatimuksiin; |
| --- | --- |

d)

’kansainvälisellä tutkinnolla’ laillisesti perustetun kansainvälisen elimen (yhdistyksen, järjestön, toimialan tai yrityksen) tai kansainvälisen elimen puolesta toimivan kansallisen elimen myöntämää tutkintotodistusta, jota käytetään useammassa kuin yhdessä maassa ja joka kattaa oppimistulokset, joita arvioidaan viitaten kansainvälisen elimen luomiin vaatimuksiin;

| e) | ’oppimistuloksilla’ tietoja siitä, mitä oppija tietää, ymmärtää ja pystyy tekemään oppimisprosessin päätteeksi; oppimistulokset määritellään tietoina, taitoina sekä vastuuna ja itsenäisyytenä; |
| --- | --- |

e)

’oppimistuloksilla’ tietoja siitä, mitä oppija tietää, ymmärtää ja pystyy tekemään oppimisprosessin päätteeksi; oppimistulokset määritellään tietoina, taitoina sekä vastuuna ja itsenäisyytenä;

| f) | ’tiedoilla’ oppimalla tapahtuneen asioiden omaksumisen tulosta. Tiedot muodostuvat työ- tai opintoalaan liittyvien faktojen, periaatteiden, teorioiden ja käytäntöjen kokonaisuudesta. EQF:ssä tiedot voivat olla teoria- ja/tai faktatietoja; |
| --- | --- |

f)

’tiedoilla’ oppimalla tapahtuneen asioiden omaksumisen tulosta. Tiedot muodostuvat työ- tai opintoalaan liittyvien faktojen, periaatteiden, teorioiden ja käytäntöjen kokonaisuudesta. EQF:ssä tiedot voivat olla teoria- ja/tai faktatietoja;

| g) | ’taidoilla’ kykyä soveltaa tietoja ja käyttää taitotietoa tehtävien suorittamiseen ja ongelmien ratkaisemiseen. EQF:ssä taidot kuvataan kognitiivisina (loogisen, intuitiivisen ja luovan ajattelun käyttö) tai käytäntöön liittyvinä (kätevyys ja menetelmien, materiaalien ja työkalujen ja -välineiden käyttö); |
| --- | --- |

g)

’taidoilla’ kykyä soveltaa tietoja ja käyttää taitotietoa tehtävien suorittamiseen ja ongelmien ratkaisemiseen. EQF:ssä taidot kuvataan kognitiivisina (loogisen, intuitiivisen ja luovan ajattelun käyttö) tai käytäntöön liittyvinä (kätevyys ja menetelmien, materiaalien ja työkalujen ja -välineiden käyttö);

| h) | ’vastuulla ja itsenäisyydellä’ oppijan kykyä soveltaa tietoja ja taitoja itsenäisesti ja vastuullisesti; |
| --- | --- |

h)

’vastuulla ja itsenäisyydellä’ oppijan kykyä soveltaa tietoja ja taitoja itsenäisesti ja vastuullisesti;

| i) | ’pätevyydellä’ todistettua kykyä käyttää tietoja, taitoja sekä henkilökohtaisia, sosiaalisia ja/tai menetelmällisiä valmiuksia työ- tai opintotilanteissa ja ammatilliseen ja henkilökohtaiseen kehitykseen; |
| --- | --- |

i)

’pätevyydellä’ todistettua kykyä käyttää tietoja, taitoja sekä henkilökohtaisia, sosiaalisia ja/tai menetelmällisiä valmiuksia työ- tai opintotilanteissa ja ammatilliseen ja henkilökohtaiseen kehitykseen;

| j) | ’epävirallisen oppimisen ja arkioppimisen validoinnilla’ prosessia, jossa toimivaltainen elin vahvistaa asiaankuuluvien vaatimusten mukaisten oppimistulosten saavuttamisen epävirallisen oppimisen ja arkioppimisen muodossa. Prosessissa on seuraavat neljä toisistaan erillistä vaihetta: keskustelu kokemusten kartoittamiseksi, dokumentointi kokemusten näkyviksi tekemiseksi, kokemusten virallinen arviointi ja arviointitulosten sertifiointi, mikä voi johtaa koko tutkinnon tai sen osan myöntämiseen; |
| --- | --- |

j)

’epävirallisen oppimisen ja arkioppimisen validoinnilla’ prosessia, jossa toimivaltainen elin vahvistaa asiaankuuluvien vaatimusten mukaisten oppimistulosten saavuttamisen epävirallisen oppimisen ja arkioppimisen muodossa. Prosessissa on seuraavat neljä toisistaan erillistä vaihetta: keskustelu kokemusten kartoittamiseksi, dokumentointi kokemusten näkyviksi tekemiseksi, kokemusten virallinen arviointi ja arviointitulosten sertifiointi, mikä voi johtaa koko tutkinnon tai sen osan myöntämiseen;

| k) | ’oppimistulosten virallisella tunnustamisella’ prosessia, jossa toimivaltainen elin virallistaa saavutetut oppimistulokset opintojen jatkamisen tai työelämään siirtymisen tarkoituksessa i) myöntämällä tutkinnon (tutkintotodistuksen, muun todistuksen tai nimikkeen), ii) validoimalla epävirallisen oppimisen ja arkioppimisen tai iii) myöntämällä vastaavuuden, opintosuorituksen tai vapautuksen; |
| --- | --- |

k)

’oppimistulosten virallisella tunnustamisella’ prosessia, jossa toimivaltainen elin virallistaa saavutetut oppimistulokset opintojen jatkamisen tai työelämään siirtymisen tarkoituksessa i) myöntämällä tutkinnon (tutkintotodistuksen, muun todistuksen tai nimikkeen), ii) validoimalla epävirallisen oppimisen ja arkioppimisen tai iii) myöntämällä vastaavuuden, opintosuorituksen tai vapautuksen;

| l) | ’opintosuorituksella’ johdonmukaisesta oppimistulosten sarjasta koostuvaa tutkinnon osaa, jonka toimivaltainen elin on arvioinut ja validoinut sovittujen vaatimusten mukaisesti. Toimivaltaiset elimet myöntävät opintosuorituksen, kun ennalta määritellyt oppimistulokset on saavutettu asiaankuuluvien arviointien mukaan ja ne voidaan ilmaista määrällisesti (esimerkiksi opintopisteinä) sen arvioidun työmäärän osoittamiseksi, joka tyypillisesti on suoritettava kyseisten oppimistulosten saavuttamiseksi; |
| --- | --- |

l)

’opintosuorituksella’ johdonmukaisesta oppimistulosten sarjasta koostuvaa tutkinnon osaa, jonka toimivaltainen elin on arvioinut ja validoinut sovittujen vaatimusten mukaisesti. Toimivaltaiset elimet myöntävät opintosuorituksen, kun ennalta määritellyt oppimistulokset on saavutettu asiaankuuluvien arviointien mukaan ja ne voidaan ilmaista määrällisesti (esimerkiksi opintopisteinä) sen arvioidun työmäärän osoittamiseksi, joka tyypillisesti on suoritettava kyseisten oppimistulosten saavuttamiseksi;

| m) | ’opintopistejärjestelmillä’ selkeyttä lisäävää välinettä, jolla helpotetaan opintosuoritusten tunnustamista. Näihin järjestelmiin voi kuulua muun muassa seuraavaa: vastaavuudet, vapautukset, kerrytettävät ja siirrettävät opintosuoritukset/moduulit, koulutuksen tarjoajien vapaus yksilöllistää opintopolkuja sekä epävirallisen oppimisen ja arkioppimisen validointi; |
| --- | --- |

m)

’opintopistejärjestelmillä’ selkeyttä lisäävää välinettä, jolla helpotetaan opintosuoritusten tunnustamista. Näihin järjestelmiin voi kuulua muun muassa seuraavaa: vastaavuudet, vapautukset, kerrytettävät ja siirrettävät opintosuoritukset/moduulit, koulutuksen tarjoajien vapaus yksilöllistää opintopolkuja sekä epävirallisen oppimisen ja arkioppimisen validointi;

| n) | ’opintosuoritusten siirrolla’ yhdessä ympäristössä hankittujen opintosuoritusten arviointia ja tunnustamista toisessa ympäristössä. |
| --- | --- |

n)

’opintosuoritusten siirrolla’ yhdessä ympäristössä hankittujen opintosuoritusten arviointia ja tunnustamista toisessa ympäristössä.

---

LIITE II

Eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen (EQF) tasojen kuvaukset

| Kukin kahdeksasta eri tasosta määritellään käyttäen kuvauksia, joissa kuvataan oppimistulokset, joita edellytetään kyseistä tasoa vastaavan tutkinnon hankkimiseksi kaikissa tutkintojärjestelmissä. |
| --- |
| | Tiedot | Taidot | Vastuu ja itsenäisyys |
| | EQF:ssä tiedoilla tarkoitetaan teoria- ja/tai faktatietoja. | EQF:ssä taidoilla tarkoitetaan kognitiivisia taitoja (loogisen, intuitiivisen ja luovan ajattelun käyttö) ja käytäntöön liittyviä taitoja (kätevyys ja menetelmien, materiaalien, työkalujen ja -välineiden käyttö). | EQF:ssä vastuulla ja itsenäisyydellä tarkoitetaan oppijan kykyä soveltaa tietoja ja taitoja itsenäisesti ja vastuullisesti. |
| Taso 1
  Tason 1 oppimistulokset | yleistiedot | yksinkertaisten tehtävien suorittamiseksi vaadittavat perustaidot | työskentely tai opiskelu selkeässä toimintaympäristössä suoran valvonnan alaisena |
| Taso 2
  Tason 2 oppimistulokset | työ- tai opintoalan perustiedot | kognitiiviset ja käytännön perustaidot, joita vaaditaan asiaan liittyvän informaation hyödyntämiseen tehtävien suorittamiseksi ja rutiininomaisten ongelmien ratkaisemiseksi käyttäen yksinkertaisia sääntöjä ja työkaluja | jonkin verran itsenäisyyttä vaativa valvottu työskentely tai opiskelu |
| Taso 3
  Tason 3 oppimistulokset | tiedot työ- tai opintoalan faktoista, periaatteista, prosesseista ja yleisistä käsitteistä | tietyt kognitiiviset ja käytännön taidot, joita vaaditaan tehtävien suorittamiseksi ja ongelmien ratkaisemiseksi valitsemalla ja soveltamalla perusmenetelmiä, -työkaluja, -materiaaleja ja -informaatiota | vastuun ottaminen työhön tai opintoihin liittyvien tehtävien suorittamisesta
  oman toiminnan mukauttaminen olosuhteisiin ongelmanratkaisun yhteydessä |
| Taso 4
  Tason 4 oppimistulokset | työ- tai opintoalan fakta- ja teoriatiedot laajoissa asiayhteyksissä | tietyt kognitiiviset ja käytännön taidot, joita vaaditaan ratkaisujen tuottamiseksi työ- tai opintoalan erityisongelmiin | itsenäinen työskentely yleensä ennustettavien mutta mahdollisesti muuttuvien työ- tai opintoympäristöjen sääntöjen puitteissa
  muiden suorittamien rutiinitehtävien valvonta, osittaisen vastuun ottaminen työhön tai opintoihin liittyvien toimien arvioinnista ja parantamisesta |
| Taso 5 (*1)

  Tason 5 oppimistulokset | työ- tai opintoalan laaja-alaiset, erikoistuneet fakta- ja teoriatiedot sekä kyseisten tietojen rajojen ymmärtäminen | laaja-alaiset kognitiiviset ja käytännön taidot, joita vaaditaan luovien ratkaisujen tuottamiseksi abstrakteihin ongelmiin | johtaminen ja valvonta työ- tai opintoympäristöissä, joissa tapahtuu ennakoimattomia muutoksia
  oman ja muiden suoritusten tarkastelu ja kehittäminen |
| Taso 6 (*2)

  Tason 6 oppimistulokset | edistyneet työ- tai opintoalan tiedot, joihin liittyy teorioiden ja periaatteiden kriittinen ymmärtäminen | edistyneet taidot, jotka osoittavat asioiden hallintaa ja kykyä innovaatioihin ja joita vaaditaan erikoistuneella työ- tai opintoalalla monimutkaisten tai ennakoimattomien ongelmien ratkaisemiseen | monimutkaisten teknisten tai ammatillisten toimien tai hankkeiden johtaminen ja vastuun ottaminen päätöksenteosta ennakoimattomissa työ- tai opintoympäristöissä
  vastuun ottaminen yksittäisten henkilöiden ja ryhmien ammatillisesta kehityksestä |
| Taso 7 (*3)

  Tason 7 oppimistulokset | pitkälle erikoistuneet, osittain työ- tai opintoalan huippuosaamista vastaavat tiedot, joita käytetään itsenäisen ajattelun ja/tai tutkimuksen perustana
  alan ja eri alojen välisten rajapintojen tietoihin liittyvien kysymysten kriittinen ymmärtäminen | erikoistuneet ongelmanratkaisutaidot, joita vaaditaan tutkimus- ja/tai innovaatiotoiminnassa uusien tietojen ja menettelyjen kehittämiseen ja eri alojen tietojen yhdistämiseen | monimutkaisten, ennakoimattomien ja uusia strategioita vaativien työ- tai opintoympäristöjen johtaminen ja muuttaminen
  vastuun ottaminen ammattialan tietojen ja käytäntöjen kartuttamisesta ja/tai ryhmien strategisen suorituksen arvioinnista |
| Taso 8 (*4)

  Tason 8 oppimistulokset | tiedot, jotka sijoittuvat työ- tai opintoalan kaikkein edistyneimmälle tasolle ja alojen välisille rajapinnoille | kaikkein edistyneimmät ja erikoistuneimmat taidot ja tekniikat, mukaan lukien tiivistelmien tekeminen ja arviointi, joita vaaditaan keskeisten ongelmien ratkaisemiseksi tutkimus- ja/tai innovaatiotoiminnassa ja nykyisten tietojen tai ammattikäytäntöjen laajentamiseen ja uudelleenmäärittelyyn | näyttöä huomattavasta auktoriteetista, innovointikyvystä, itsenäisyydestä, tieteellisestä ja ammatillisesta luotettavuudesta ja kestävästä sitoutumisesta uusien ideoiden tai prosessien kehittämiseen merkittävimmissä työ- tai opintoympäristöissä, mukaan lukien tutkimustoiminta |
| Eurooppalaisen korkeakoulutusalueen tutkintojen viitekehys sisältää kuvaukset kolmelle opintosyklille. Tästä sovittiin Bolognan prosessin yhteydessä korkea-asteen koulutuksesta vastaavien ministereiden kokouksessa Bergenissä toukokuussa 2005. Kussakin opintosyklin kuvauksessa esitetään yleisesti, mitä suoritus- ja osaamisodotuksia kyseisen opintosyklin päättävään tutkintoon tyypillisesti liittyy. |

Kukin kahdeksasta eri tasosta määritellään käyttäen kuvauksia, joissa kuvataan oppimistulokset, joita edellytetään kyseistä tasoa vastaavan tutkinnon hankkimiseksi kaikissa tutkintojärjestelmissä.

Tiedot

Taidot

Vastuu ja itsenäisyys

EQF:ssä tiedoilla tarkoitetaan teoria- ja/tai faktatietoja.

EQF:ssä taidoilla tarkoitetaan kognitiivisia taitoja (loogisen, intuitiivisen ja luovan ajattelun käyttö) ja käytäntöön liittyviä taitoja (kätevyys ja menetelmien, materiaalien, työkalujen ja -välineiden käyttö).

EQF:ssä vastuulla ja itsenäisyydellä tarkoitetaan oppijan kykyä soveltaa tietoja ja taitoja itsenäisesti ja vastuullisesti.

Taso 1

Tason 1 oppimistulokset

yleistiedot

yksinkertaisten tehtävien suorittamiseksi vaadittavat perustaidot

työskentely tai opiskelu selkeässä toimintaympäristössä suoran valvonnan alaisena

Taso 2

Tason 2 oppimistulokset

työ- tai opintoalan perustiedot

kognitiiviset ja käytännön perustaidot, joita vaaditaan asiaan liittyvän informaation hyödyntämiseen tehtävien suorittamiseksi ja rutiininomaisten ongelmien ratkaisemiseksi käyttäen yksinkertaisia sääntöjä ja työkaluja

jonkin verran itsenäisyyttä vaativa valvottu työskentely tai opiskelu

Taso 3

Tason 3 oppimistulokset

tiedot työ- tai opintoalan faktoista, periaatteista, prosesseista ja yleisistä käsitteistä

tietyt kognitiiviset ja käytännön taidot, joita vaaditaan tehtävien suorittamiseksi ja ongelmien ratkaisemiseksi valitsemalla ja soveltamalla perusmenetelmiä, -työkaluja, -materiaaleja ja -informaatiota

vastuun ottaminen työhön tai opintoihin liittyvien tehtävien suorittamisesta

oman toiminnan mukauttaminen olosuhteisiin ongelmanratkaisun yhteydessä

Taso 4

Tason 4 oppimistulokset

työ- tai opintoalan fakta- ja teoriatiedot laajoissa asiayhteyksissä

tietyt kognitiiviset ja käytännön taidot, joita vaaditaan ratkaisujen tuottamiseksi työ- tai opintoalan erityisongelmiin

itsenäinen työskentely yleensä ennustettavien mutta mahdollisesti muuttuvien työ- tai opintoympäristöjen sääntöjen puitteissa

muiden suorittamien rutiinitehtävien valvonta, osittaisen vastuun ottaminen työhön tai opintoihin liittyvien toimien arvioinnista ja parantamisesta

Taso 5 (*1)

Tason 5 oppimistulokset

työ- tai opintoalan laaja-alaiset, erikoistuneet fakta- ja teoriatiedot sekä kyseisten tietojen rajojen ymmärtäminen

laaja-alaiset kognitiiviset ja käytännön taidot, joita vaaditaan luovien ratkaisujen tuottamiseksi abstrakteihin ongelmiin

johtaminen ja valvonta työ- tai opintoympäristöissä, joissa tapahtuu ennakoimattomia muutoksia

oman ja muiden suoritusten tarkastelu ja kehittäminen

Taso 6 (*2)

Tason 6 oppimistulokset

edistyneet työ- tai opintoalan tiedot, joihin liittyy teorioiden ja periaatteiden kriittinen ymmärtäminen

edistyneet taidot, jotka osoittavat asioiden hallintaa ja kykyä innovaatioihin ja joita vaaditaan erikoistuneella työ- tai opintoalalla monimutkaisten tai ennakoimattomien ongelmien ratkaisemiseen

monimutkaisten teknisten tai ammatillisten toimien tai hankkeiden johtaminen ja vastuun ottaminen päätöksenteosta ennakoimattomissa työ- tai opintoympäristöissä

vastuun ottaminen yksittäisten henkilöiden ja ryhmien ammatillisesta kehityksestä

Taso 7 (*3)

Tason 7 oppimistulokset

pitkälle erikoistuneet, osittain työ- tai opintoalan huippuosaamista vastaavat tiedot, joita käytetään itsenäisen ajattelun ja/tai tutkimuksen perustana

alan ja eri alojen välisten rajapintojen tietoihin liittyvien kysymysten kriittinen ymmärtäminen

erikoistuneet ongelmanratkaisutaidot, joita vaaditaan tutkimus- ja/tai innovaatiotoiminnassa uusien tietojen ja menettelyjen kehittämiseen ja eri alojen tietojen yhdistämiseen

monimutkaisten, ennakoimattomien ja uusia strategioita vaativien työ- tai opintoympäristöjen johtaminen ja muuttaminen

vastuun ottaminen ammattialan tietojen ja käytäntöjen kartuttamisesta ja/tai ryhmien strategisen suorituksen arvioinnista

Taso 8 (*4)

Tason 8 oppimistulokset

tiedot, jotka sijoittuvat työ- tai opintoalan kaikkein edistyneimmälle tasolle ja alojen välisille rajapinnoille

kaikkein edistyneimmät ja erikoistuneimmat taidot ja tekniikat, mukaan lukien tiivistelmien tekeminen ja arviointi, joita vaaditaan keskeisten ongelmien ratkaisemiseksi tutkimus- ja/tai innovaatiotoiminnassa ja nykyisten tietojen tai ammattikäytäntöjen laajentamiseen ja uudelleenmäärittelyyn

näyttöä huomattavasta auktoriteetista, innovointikyvystä, itsenäisyydestä, tieteellisestä ja ammatillisesta luotettavuudesta ja kestävästä sitoutumisesta uusien ideoiden tai prosessien kehittämiseen merkittävimmissä työ- tai opintoympäristöissä, mukaan lukien tutkimustoiminta

Eurooppalaisen korkeakoulutusalueen tutkintojen viitekehys sisältää kuvaukset kolmelle opintosyklille. Tästä sovittiin Bolognan prosessin yhteydessä korkea-asteen koulutuksesta vastaavien ministereiden kokouksessa Bergenissä toukokuussa 2005. Kussakin opintosyklin kuvauksessa esitetään yleisesti, mitä suoritus- ja osaamisodotuksia kyseisen opintosyklin päättävään tutkintoon tyypillisesti liittyy.

---

(*1)  Lyhyen syklin kuvaus, joka on kehitetty Bolognan prosessiin liittyvässä yhteisessä laatualoitteessa (ja joka voi sisältyä tai liittyä ensimmäiseen sykliin), vastaa tason 5 oppimistuloksia EQF:ssä.

(*2)  Ensimmäisen syklin kuvaus vastaa tason 6 oppimistuloksia EQF:ssä.

(*3)  Toisen syklin kuvaus vastaa tason 7 oppimistuloksia EQF:ssä.

(*4)  Kolmannen syklin kuvaus vastaa tason 8 oppimistuloksia EQF:ssä.

---

LIITE III

Kansallisten tutkintojen viitekehysten tai tutkintojärjestelmien vastaavuuden määritteleminen eurooppalaiseen tutkintojen viitekehykseen (EQF) – arviointiperusteet ja menettelyt

| 1. | Toimivaltaiset viranomaiset määrittelevät selkeästi kaikkien sijoitteluprosessiin osallistuvien asiaankuuluvien kansallisten elinten vastuualueet ja/tai lainmukaisen toimivallan ja julkaisevat ne. |
| --- | --- |

1.

Toimivaltaiset viranomaiset määrittelevät selkeästi kaikkien sijoitteluprosessiin osallistuvien asiaankuuluvien kansallisten elinten vastuualueet ja/tai lainmukaisen toimivallan ja julkaisevat ne.

| 2. | Kansallisen tutkintojen viitekehysten tai tutkintojärjestelmien tutkintotasojen ja EQF-tasojen kuvausten välillä on selkeä ja osoitettavissa oleva yhteys. |
| --- | --- |

2.

Kansallisen tutkintojen viitekehysten tai tutkintojärjestelmien tutkintotasojen ja EQF-tasojen kuvausten välillä on selkeä ja osoitettavissa oleva yhteys.

| 3. | Kansalliset tutkintojen viitekehykset tai tutkintojärjestelmät ja niihin kuuluvat tutkinnot perustuvat oppimistulosten periaatteeseen ja tavoitteeseen ja kytkeytyvät epävirallisen oppimisen ja arkioppimisen validointijärjestelyihin sekä tarvittaessa myös opintopistejärjestelmiin. |
| --- | --- |

3.

Kansalliset tutkintojen viitekehykset tai tutkintojärjestelmät ja niihin kuuluvat tutkinnot perustuvat oppimistulosten periaatteeseen ja tavoitteeseen ja kytkeytyvät epävirallisen oppimisen ja arkioppimisen validointijärjestelyihin sekä tarvittaessa myös opintopistejärjestelmiin.

| 4. | Menettelyt, joilla tutkinnot sisällytetään osaksi kansallista tutkintojen viitekehystä tai joilla kuvataan tutkintojen sijoittumista kansallisessa tutkintojärjestelmässä, ovat selkeitä. |
| --- | --- |

4.

Menettelyt, joilla tutkinnot sisällytetään osaksi kansallista tutkintojen viitekehystä tai joilla kuvataan tutkintojen sijoittumista kansallisessa tutkintojärjestelmässä, ovat selkeitä.

| 5. | Kansalliset koulutusalan laadunvarmistusjärjestelmät liittyvät kansallisiin tutkintojen viitekehyksiin tai tutkintojärjestelmiin ja ovat tämän suosituksen liitteessä IV täsmennettyjen laadunvarmistusperiaatteiden mukaiset. |
| --- | --- |

5.

Kansalliset koulutusalan laadunvarmistusjärjestelmät liittyvät kansallisiin tutkintojen viitekehyksiin tai tutkintojärjestelmiin ja ovat tämän suosituksen liitteessä IV täsmennettyjen laadunvarmistusperiaatteiden mukaiset.

| 6. | Sijoitteluprosessi kattaa asiaankuuluvilta laadunvarmistuksesta vastaavilta elimiltä saadun nimenomaisen hyväksynnän, joka osoittaa, että sijoitteluraportti on asiaankuuluvien kansallisten laadunvarmistusjärjestelyjen, -sääntöjen ja -käytäntöjen mukainen. |
| --- | --- |

6.

Sijoitteluprosessi kattaa asiaankuuluvilta laadunvarmistuksesta vastaavilta elimiltä saadun nimenomaisen hyväksynnän, joka osoittaa, että sijoitteluraportti on asiaankuuluvien kansallisten laadunvarmistusjärjestelyjen, -sääntöjen ja -käytäntöjen mukainen.

| 7. | Sijoitteluprosessiin otetaan mukaan kansainvälisiä asiantuntijoita, ja sijoitteluraportit sisältävät sijoitteluprosessia koskevia kirjallisia lausuntoja vähintään kahdelta kansainväliseltä asiantuntijalta kahdesta eri maasta. |
| --- | --- |

7.

Sijoitteluprosessiin otetaan mukaan kansainvälisiä asiantuntijoita, ja sijoitteluraportit sisältävät sijoitteluprosessia koskevia kirjallisia lausuntoja vähintään kahdelta kansainväliseltä asiantuntijalta kahdesta eri maasta.

| 8. | Toimivaltainen viranomainen tai viranomaiset sertifioivat kansallisissa tutkintojen viitekehyksissä tai tutkintojärjestelmissä määritellyt vastaavuudet EQF:ään. Toimivaltaiset viranomaiset, muun muassa EQF:n kansalliset koordinointipisteet, julkaisevat kattavan raportin, jossa kuvataan vastaavuudet ja niiden tausta-asiakirjat; raportissa on käsiteltävä kutakin arviointiperustetta erikseen. Kyseistä raporttia voidaan käyttää myös omaehtoiseen sertifiointiin eurooppalaisen korkeakoulutusalueen viitekehyksen yhteydessä kyseisen viitekehyksen omaehtoista sertifiointia koskevien perusteiden mukaisesti. |
| --- | --- |

8.

Toimivaltainen viranomainen tai viranomaiset sertifioivat kansallisissa tutkintojen viitekehyksissä tai tutkintojärjestelmissä määritellyt vastaavuudet EQF:ään. Toimivaltaiset viranomaiset, muun muassa EQF:n kansalliset koordinointipisteet, julkaisevat kattavan raportin, jossa kuvataan vastaavuudet ja niiden tausta-asiakirjat; raportissa on käsiteltävä kutakin arviointiperustetta erikseen. Kyseistä raporttia voidaan käyttää myös omaehtoiseen sertifiointiin eurooppalaisen korkeakoulutusalueen viitekehyksen yhteydessä kyseisen viitekehyksen omaehtoista sertifiointia koskevien perusteiden mukaisesti.

| 9. | Jäsenvaltiot ja muut osallistujamaat julkaisevat sijoitteluraportin ja tarkoituksenmukaiset tiedot vertailua varten asiaankuuluvilla eurooppalaisilla portaaleilla kuuden kuukauden kuluessa sijoitteluraportin antamisesta tai päivittämisestä. |
| --- | --- |

9.

Jäsenvaltiot ja muut osallistujamaat julkaisevat sijoitteluraportin ja tarkoituksenmukaiset tiedot vertailua varten asiaankuuluvilla eurooppalaisilla portaaleilla kuuden kuukauden kuluessa sijoitteluraportin antamisesta tai päivittämisestä.

| 10. | Sijoitteluprosessin tuloksena kaikissa toimivaltaisten elinten kansallisten tutkintojen viitekehyksen tai tutkintojärjestelmän puitteissa myöntämissä uusissa asiakirjoissa, jotka liittyvät tutkintoihin, jotka ovat osa kansallisia tutkintojen kehyksiä tai tutkintojärjestelmiä (esim. tutkintotodistukset, muut todistukset ja niiden liitteet), ja/tai toimivaltaisten elinten julkaisemissa tutkintorekistereissä olisi oltava kansallisten tutkintojen viitekehysten tai tutkintojärjestelmien mukainen selkeä viittaus vastaavaan EQF-tasoon. |
| --- | --- |

10.

Sijoitteluprosessin tuloksena kaikissa toimivaltaisten elinten kansallisten tutkintojen viitekehyksen tai tutkintojärjestelmän puitteissa myöntämissä uusissa asiakirjoissa, jotka liittyvät tutkintoihin, jotka ovat osa kansallisia tutkintojen kehyksiä tai tutkintojärjestelmiä (esim. tutkintotodistukset, muut todistukset ja niiden liitteet), ja/tai toimivaltaisten elinten julkaisemissa tutkintorekistereissä olisi oltava kansallisten tutkintojen viitekehysten tai tutkintojärjestelmien mukainen selkeä viittaus vastaavaan EQF-tasoon.

---

LIITE IV

Tutkintojen laadunvarmistusperiaatteet kansallisissa tutkintojen viitekehyksissä tai tutkintojärjestelmissä, joissa määritellään vastaavuus eurooppalaiseen tutkintojen viitekehykseen (EQF)

Kaikkiin EQF-tason tutkintoihin olisi sovellettava laadunvarmistusta, jotta luottamus niiden laatuun ja tasoon lisääntyisi.

Kansallisten puitteiden mukaisesti ja ottaen huomioon toimialakohtaiset erot EQF-tason tutkintojen laadunvarmistukselta edellytetään seuraavaa (1)
   (2):

| 1. | siinä otetaan huomioon tutkintojen suunnittelu ja oppimislähtöisen toimintamallin soveltaminen; |
| --- | --- |

1.

siinä otetaan huomioon tutkintojen suunnittelu ja oppimislähtöisen toimintamallin soveltaminen;

| 2. | siinä taataan käypä ja luotettava arviointi sovittujen, selkeiden ja oppimistuloksiin perustuvien vaatimusten mukaisesti ja otetaan huomioon sertifiointiprosessi; |
| --- | --- |

2.

siinä taataan käypä ja luotettava arviointi sovittujen, selkeiden ja oppimistuloksiin perustuvien vaatimusten mukaisesti ja otetaan huomioon sertifiointiprosessi;

| 3. | siinä on palautteenantomekanismit ja -menettelyt jatkuvien parannusten tekemiseksi; |
| --- | --- |

3.

siinä on palautteenantomekanismit ja -menettelyt jatkuvien parannusten tekemiseksi;

| 4. | siihen otetaan mukaan kaikki asiaankuuluvat sidosryhmät kaikissa vaiheissa; |
| --- | --- |

4.

siihen otetaan mukaan kaikki asiaankuuluvat sidosryhmät kaikissa vaiheissa;

| 5. | siinä on johdonmukaiset arviointimenetelmät, joissa yhdistellään itsearviointia ja ulkoista arviointia; |
| --- | --- |

5.

siinä on johdonmukaiset arviointimenetelmät, joissa yhdistellään itsearviointia ja ulkoista arviointia;

| 6. | se on erottamaton osa sisäistä hallintoa (mukaan lukien alihankitut toiminnot) elimissä, jotka myöntävät EQF-tason tutkintoja; |
| --- | --- |

6.

se on erottamaton osa sisäistä hallintoa (mukaan lukien alihankitut toiminnot) elimissä, jotka myöntävät EQF-tason tutkintoja;

| 7. | se perustuu selkeisiin mitattaviin tavoitteisiin, vaatimuksiin ja ohjeisiin; |
| --- | --- |

7.

se perustuu selkeisiin mitattaviin tavoitteisiin, vaatimuksiin ja ohjeisiin;

| 8. | sitä tuetaan asianmukaisilla resursseilla; |
| --- | --- |

8.

sitä tuetaan asianmukaisilla resursseilla;

| 9. | se sisältää ulkoisten laadunvarmistusta tekevien tarkastuselinten tai -virastojen säännölliset tarkastukset; |
| --- | --- |

9.

se sisältää ulkoisten laadunvarmistusta tekevien tarkastuselinten tai -virastojen säännölliset tarkastukset;

| 10. | siinä varmistetaan, että arviointitulokset ovat saatavilla sähköisesti. |
| --- | --- |

10.

siinä varmistetaan, että arviointitulokset ovat saatavilla sähköisesti.

---

(1)  Nämä yhteiset periaatteet ovat kaikilta osin yhteensopivat eurooppalaisten korkea-asteen koulutuksen laadunvarmistusstandardien ja -ohjeiden (ESG) sekä ammatillisen koulutuksen laadunvarmistuksen eurooppalaisen viitekehyksen (EQAVET) kanssa.

(2)  Kansallisista puitteista riippuen nämä periaatteet eivät välttämättä koske yleissivistävää koulutusta.

---

LIITE V

Opintopistejärjestelmien periaatteet kansallisissa tutkintojen viitekehyksissä tai tutkintojärjestelmissä, joissa määritellään vastaavuus eurooppalaiseen tutkintojen viitekehykseen (EQF) (1)

EQF:n ja kansallisten tutkintojen viitekehysten tai tutkintojärjestelmien, joissa sovelletaan oppimislähtöistä toimintamallia, olisi tuettava siirtymistä i) eri koulutustasolta toiselle, ii) koulutusalojen sisällä ja niiden välillä, iii) koulutuksen ja työmarkkinoiden välillä sekä iv) maan rajojen sisällä ja niiden yli. Tämän rajoittamatta kansallisia päätöksiä i) opintopistejärjestelmien käyttämisestä ja ii) niiden liittämisestä kansallisiin tutkintojen viitekehyksiin tai tutkintojärjestelmiin, erilaisten opintopistejärjestelmien olisi tarvittaessa oltava yhteentoimivia kansallisten tutkintojen viitekehysten tai tutkintojärjestelmien kanssa, jotta edellä mainittua siirtymistä ja opinnoissa etenemistä voitaisiin tukea. Tätä varten opintopistejärjestelmien, jotka liittyvät kansallisiin tutkintojen viitekehyksiin tai tutkintojärjestelmiin, olisi noudatettava seuraavia periaatteita:

| 1. | Opintopistejärjestelmien olisi tuettava yksittäisiä oppijoita tarjoamalla joustavia oppimispolkuja. |
| --- | --- |

1.

Opintopistejärjestelmien olisi tuettava yksittäisiä oppijoita tarjoamalla joustavia oppimispolkuja.

| 2. | Tutkintoja suunniteltaessa ja kehitettäessä yhteydessä olisi käytettävä oppimislähtöistä toimintamallia edistämään (osa)tutkintojen siirtämistä ja opinnoissa etenemistä. |
| --- | --- |

2.

Tutkintoja suunniteltaessa ja kehitettäessä yhteydessä olisi käytettävä oppimislähtöistä toimintamallia edistämään (osa)tutkintojen siirtämistä ja opinnoissa etenemistä.

| 3. | Opintopistejärjestelmien olisi tuettava oppimistulosten siirtämistä ja oppijoiden edistymistä eri oppilaitoksissa ja maissa. |
| --- | --- |

3.

Opintopistejärjestelmien olisi tuettava oppimistulosten siirtämistä ja oppijoiden edistymistä eri oppilaitoksissa ja maissa.

| 4. | Opintopistejärjestelmiä olisi vahvistettava yksitulkintaisella ja selkeällä laadunvarmistusjärjestelmällä. |
| --- | --- |

4.

Opintopistejärjestelmiä olisi vahvistettava yksitulkintaisella ja selkeällä laadunvarmistusjärjestelmällä.

| 5. | Yksilön opintosuoritukset olisi dokumentoitava; tässä yhteydessä olisi mainittava saavutetut oppimistulokset, opintosuorituksen myöntävän oppilaitoksen nimi ja tarvittaessa vastaava opintopistemäärä. |
| --- | --- |

5.

Yksilön opintosuoritukset olisi dokumentoitava; tässä yhteydessä olisi mainittava saavutetut oppimistulokset, opintosuorituksen myöntävän oppilaitoksen nimi ja tarvittaessa vastaava opintopistemäärä.

| 6. | Opintosuoritusten siirto- ja kerryttämisjärjestelmien yhteydessä olisi haettava synergioita aiemman oppimisen validointijärjestelyjen kanssa ja yhteistyössä helpottaa opintojen siirtoja ja opinnoissa etenemistä. |
| --- | --- |

6.

Opintosuoritusten siirto- ja kerryttämisjärjestelmien yhteydessä olisi haettava synergioita aiemman oppimisen validointijärjestelyjen kanssa ja yhteistyössä helpottaa opintojen siirtoja ja opinnoissa etenemistä.

| 7. | Opintopistejärjestelmiä olisi kehitettävä ja parannettava sidosryhmien välisen yhteistyön puitteissa asianmukaisella kansallisella ja unionin tasolla. |
| --- | --- |

7.

Opintopistejärjestelmiä olisi kehitettävä ja parannettava sidosryhmien välisen yhteistyön puitteissa asianmukaisella kansallisella ja unionin tasolla.

---

(1)  Nämä yhteiset periaatteet ovat täysin yhteensopivat eurooppalaisen opintosuoritusten ja arvosanojen siirtojärjestelmän (ECTS) sekä ammatillisen koulutuksen opintosuoritusten eurooppalaisen siirtojärjestelmän (ECVET) kanssa.

---

LIITE VI

Malli EQF-tason tutkintoja koskevien tietojen sähköistä julkaisemista varten

| TIETO | Pakollinen/valinnainen |
| --- | --- |
| Tutkinnon nimi | Pakollinen |
| Koulutusala (*1) | Pakollinen |
| Maa/alue (koodi) | Pakollinen |
| EQF-taso | Pakollinen |
| Tutkinnon kuvaus (*3) | joko | Tiedot | Pakollinen |
| Taidot | Pakollinen |
| Vastuu ja itsenäisyys | Pakollinen |
| tai | avoin tekstikenttä, jossa kuvataan, mitä oppijan odotetaan tietävän, ymmärtävän ja pystyvän tekemään | Pakollinen |
| Myöntävä elin tai toimivaltainen viranomainen (*2) | | Pakollinen |
| Opintopistemäärä/oppimistulosten saavuttamisen edellyttämä ohjeellinen työmäärä | | Valinnainen |
| Sisäiset laadunvarmistusmenettelyt | | Valinnainen |
| Ulkoinen laadunvarmistus-/sääntelyelin | | Valinnainen |
| Lisätietoja tutkinnosta | | Valinnainen |
| Tietolähde | | Valinnainen |
| Linkki asiaankuuluviin liitteisiin | | Valinnainen |
| Tutkinnon URL-osoite | | Valinnainen |
| Tietojen kieli (koodi) | | Valinnainen |
| Pääsyvaatimukset | | Valinnainen |
| Viimeinen voimassaolopäivä (tarvittaessa) | | Valinnainen |
| Tutkinnon suoritustavat | | Valinnainen |
| Yhteys ammatteihin tai ammattialoihin | | Valinnainen |

TIETO

Pakollinen/valinnainen

Tutkinnon nimi

Pakollinen

Koulutusala (*1)

Pakollinen

Maa/alue (koodi)

Pakollinen

EQF-taso

Pakollinen

Tutkinnon kuvaus (*3)

joko

Tiedot

Pakollinen

Taidot

Pakollinen

Vastuu ja itsenäisyys

Pakollinen

tai

avoin tekstikenttä, jossa kuvataan, mitä oppijan odotetaan tietävän, ymmärtävän ja pystyvän tekemään

Pakollinen

Myöntävä elin tai toimivaltainen viranomainen (*2)

Pakollinen

Opintopistemäärä/oppimistulosten saavuttamisen edellyttämä ohjeellinen työmäärä

Valinnainen

Sisäiset laadunvarmistusmenettelyt

Valinnainen

Ulkoinen laadunvarmistus-/sääntelyelin

Valinnainen

Lisätietoja tutkinnosta

Valinnainen

Tietolähde

Valinnainen

Linkki asiaankuuluviin liitteisiin

Valinnainen

Tutkinnon URL-osoite

Valinnainen

Tietojen kieli (koodi)

Valinnainen

Pääsyvaatimukset

Valinnainen

Viimeinen voimassaolopäivä (tarvittaessa)

Valinnainen

Tutkinnon suoritustavat

Valinnainen

Yhteys ammatteihin tai ammattialoihin

Valinnainen

---

(*1)  ISCED FoET2013

(*2)  Tutkinnon myöntävää elintä tai toimivaltaista viranomaista koskevien vähimmäistietojen olisi helpotettava sitä koskevien tietojen hakua. Tällaisia tietoja ovat nimi tai soveltuvin osin tutkinnon myöntävien elinten tai viranomaisten ryhmän nimi sekä internetosoite tai yhteystiedot.

(*3)  Kuvaus koostuu avoimista tekstikentistä, joissa ei edellytetä vakiomuotoisen terminologian käyttöä eikä jäsenvaltioita velvoiteta kääntämään kuvausta muille EU-kielille.

---

II Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan komissio

| 15.6.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 189/29 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 189/29

---

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen

(Asia M.8301 – GE/ATI/JV)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2017/C 189/04)

Komissio päätti 2. kesäkuuta 2017 olla vastustamatta edellä mainittua keskittymää ja todeta sen sisämarkkinoille soveltuvaksi. Päätös perustuu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 6 artiklan 1 kohdan b alakohtaan. Päätöksen koko teksti on saatavissa ainoastaan englanniksi, ja se julkistetaan sen jälkeen kun siitä on poistettu mahdolliset liikesalaisuudet. Päätös on saatavilla

| — | komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot, |
| --- | --- |

—

komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot,

| — | sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32017M8301. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta. |
| --- | --- |

—

sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32017M8301. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta.

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 15.6.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 189/29 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 189/29

---

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen

(Asia M.8190 – Weichai/Kion)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2017/C 189/05)

Komissio päätti 15. helmikuuta 2017 olla vastustamatta edellä mainittua keskittymää ja todeta sen sisämarkkinoille soveltuvaksi. Päätös perustuu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 6 artiklan 1 kohdan b alakohtaan. Päätöksen koko teksti on saatavissa ainoastaan englanniksi, ja se julkistetaan sen jälkeen kun siitä on poistettu mahdolliset liikesalaisuudet. Päätös on saatavilla

| — | komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot, |
| --- | --- |

—

komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot,

| — | sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32017M8190. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta. |
| --- | --- |

—

sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32017M8190. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta.

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Neuvosto

| 15.6.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 189/30 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 189/30

---

Neuvoston päätelmät nuorisotyön roolista sellaisten keskeisten elämäntaitojen kehittämisen tukemisessa, jotka helpottavat nuorten onnistunutta siirtymistä aikuisuuteen, aktiiviseen kansalaisuuteen ja työelämään

(2017/C 189/06)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

PALAUTTAA MIELEEN

| 1. | asian poliittisen taustan, joka esitetään näiden päätelmien liitteessä I; |
| --- | --- |

1.

asian poliittisen taustan, joka esitetään näiden päätelmien liitteessä I;

TOTEAA SEURAAVAA:

| 2. | Rahoitus- ja talouskriisin seurauksena Euroopan unionilla on vastassaan merkittäviä taloudellisia ja sosiaalisia haasteita, jotka ovat osittain tulosta lisääntyvästä muuttoliikkeestä. |
| --- | --- |

2.

Rahoitus- ja talouskriisin seurauksena Euroopan unionilla on vastassaan merkittäviä taloudellisia ja sosiaalisia haasteita, jotka ovat osittain tulosta lisääntyvästä muuttoliikkeestä.

| 3. | Nämä muutokset asettavat erityisiä haasteita demokraattisille arvoille, sosiaaliselle yhteenkuuluvuudelle, työllisyysnäkymille ja työelämälle sekä etenkin niiden nuorten osallisuudelle ja hyvinvoinnille, jotka kuuluvat riskiryhmään ja jotka ovat muita heikommassa asemassa. |
| --- | --- |

3.

Nämä muutokset asettavat erityisiä haasteita demokraattisille arvoille, sosiaaliselle yhteenkuuluvuudelle, työllisyysnäkymille ja työelämälle sekä etenkin niiden nuorten osallisuudelle ja hyvinvoinnille, jotka kuuluvat riskiryhmään ja jotka ovat muita heikommassa asemassa.

| 4. | Jotta näihin haasteisiin voitaisiin vastata onnistuneesti, on tärkeää, että nuorten käsitystä aktiivisesta kansalaisuudesta, siihen liittyvistä oikeuksista ja velvollisuuksista, demokraattisten arvojen tunnustamisesta ja kunnioittamisesta, kulttuurisesta moninaisuudesta sekä sananvapauden ja vakaumuksenvapauden takeista vahvistetaan tarpeellisten elämäntaitojen (1) hankkimisen avulla. |
| --- | --- |

4.

Jotta näihin haasteisiin voitaisiin vastata onnistuneesti, on tärkeää, että nuorten käsitystä aktiivisesta kansalaisuudesta, siihen liittyvistä oikeuksista ja velvollisuuksista, demokraattisten arvojen tunnustamisesta ja kunnioittamisesta, kulttuurisesta moninaisuudesta sekä sananvapauden ja vakaumuksenvapauden takeista vahvistetaan tarpeellisten elämäntaitojen (1) hankkimisen avulla.

| 5. | Elämäntaitojen kehittäminen on tärkeää paitsi korkeasta nuorisotyöttömyydestä aiheutuvien taloudellisten, poliittisten, sosiaalisten ja inhimillisten kustannusten vuoksi myös siksi, että se auttaa nuoria suunnittelemaan tulevaisuuttaan ja vaikuttamaan siihen laadukkaiden työpaikkojen, sosiaalisen osallisuuden ja aktiivisen kansalaisuuden avulla. |
| --- | --- |

5.

Elämäntaitojen kehittäminen on tärkeää paitsi korkeasta nuorisotyöttömyydestä aiheutuvien taloudellisten, poliittisten, sosiaalisten ja inhimillisten kustannusten vuoksi myös siksi, että se auttaa nuoria suunnittelemaan tulevaisuuttaan ja vaikuttamaan siihen laadukkaiden työpaikkojen, sosiaalisen osallisuuden ja aktiivisen kansalaisuuden avulla.

OTTAA HUOMIOON

| 6. | Neuvoston päätöslauselman osallistavaa ja kilpailukykyistä Eurooppaa edistävästä uudesta osaamisohjelmasta (2) ja erityisesti siihen sisältyvän toteamuksen, jonka mukaan ”On tärkeää mennä työmarkkinoiden välittömiä tarpeita pidemmälle ja keskittyä myös niihin koulutuksen näkökohtiin, joiden avulla voidaan edistää innovointia, yrittäjyyttä ja luovuutta, muovata aloja, luoda työpaikkoja ja uusia markkinoita, voimaannuttaa ihmisiä (myös heikoimmassa asemassa olevia), rikastuttaa demokraattista toimintaa ja kehittää sitoutuneita, lahjakkaita ja aktiivisia kansalaisia.” |
| --- | --- |

6.

Neuvoston päätöslauselman osallistavaa ja kilpailukykyistä Eurooppaa edistävästä uudesta osaamisohjelmasta (2) ja erityisesti siihen sisältyvän toteamuksen, jonka mukaan ”On tärkeää mennä työmarkkinoiden välittömiä tarpeita pidemmälle ja keskittyä myös niihin koulutuksen näkökohtiin, joiden avulla voidaan edistää innovointia, yrittäjyyttä ja luovuutta, muovata aloja, luoda työpaikkoja ja uusia markkinoita, voimaannuttaa ihmisiä (myös heikoimmassa asemassa olevia), rikastuttaa demokraattista toimintaa ja kehittää sitoutuneita, lahjakkaita ja aktiivisia kansalaisia.”

| 7. | Elinikäisen oppimisen avaintaidoista annetun suosituksen (3) tarkistamisen, jonka yhteydessä voidaan edistää osallistavaa lähestymistapaa sellaisten taitojen kehittämiseen, joista voi olla hyötyä nuorille ja jotka voivat helpottaa nuorten onnistunutta siirtymistä aikuisuuteen, aktiiviseen kansalaisuuteen ja työelämään. Vaikka siinä käytetäänkin eri terminologiaa, nykyisessä avaintaitoja koskevassa eurooppalaisessa viitekehyksessä puhutaan jo monista näissä neuvoston päätelmissä määritellyistä elämäntaidoista. |
| --- | --- |

7.

Elinikäisen oppimisen avaintaidoista annetun suosituksen (3) tarkistamisen, jonka yhteydessä voidaan edistää osallistavaa lähestymistapaa sellaisten taitojen kehittämiseen, joista voi olla hyötyä nuorille ja jotka voivat helpottaa nuorten onnistunutta siirtymistä aikuisuuteen, aktiiviseen kansalaisuuteen ja työelämään. Vaikka siinä käytetäänkin eri terminologiaa, nykyisessä avaintaitoja koskevassa eurooppalaisessa viitekehyksessä puhutaan jo monista näissä neuvoston päätelmissä määritellyistä elämäntaidoista.

KOROSTAA SEURAAVAA:

| 8. | Nuorisotyöttömyyden ja siitä seuraavan yhteiskunnallisen murroksen ja poliittisen vieraantumisen asettamiin haasteisiin vastaamiseen liittyy monia eri näkökohtia, mutta tehokkaan nuorisotyön ansiosta nuorisoala mahdollistaa osaltaan sen, että nuoret voivat hankkia ja kehittää elämäntaitoja, jotka auttavat heitä maksimoimaan potentiaalinsa ja tukevat heitä palkitsevan ja tuottavan henkilökohtaisen, sosiaalisen ja työelämän saavuttamisessa ja ylläpitämisessä. Tämänkaltaiset elämäntaidot voivat myös auttaa ehkäisemään syrjäytymistä ja torjumaan joskus väkivaltaisiin ääriliikkeisiin johtavaan radikalisoitumiseen liittyvää propagandaa, retoriikkaa ja käyttäytymistä. |
| --- | --- |

8.

Nuorisotyöttömyyden ja siitä seuraavan yhteiskunnallisen murroksen ja poliittisen vieraantumisen asettamiin haasteisiin vastaamiseen liittyy monia eri näkökohtia, mutta tehokkaan nuorisotyön ansiosta nuorisoala mahdollistaa osaltaan sen, että nuoret voivat hankkia ja kehittää elämäntaitoja, jotka auttavat heitä maksimoimaan potentiaalinsa ja tukevat heitä palkitsevan ja tuottavan henkilökohtaisen, sosiaalisen ja työelämän saavuttamisessa ja ylläpitämisessä. Tämänkaltaiset elämäntaidot voivat myös auttaa ehkäisemään syrjäytymistä ja torjumaan joskus väkivaltaisiin ääriliikkeisiin johtavaan radikalisoitumiseen liittyvää propagandaa, retoriikkaa ja käyttäytymistä.

TOTEAA, ETTÄ

| 9. | Vaikka nuorisotyö kattaa monenlaisia eri toimijoiden erilaisissa yhteyksissä tarjoamia toimenpiteitä, hankkeita, ohjelmia, toimia ja aloitteita, käytännön nuorisotyötä ja sen tavoitteita määrittää nuorten henkilökohtainen ja sosiaalinen kehitys. |
| --- | --- |

9.

Vaikka nuorisotyö kattaa monenlaisia eri toimijoiden erilaisissa yhteyksissä tarjoamia toimenpiteitä, hankkeita, ohjelmia, toimia ja aloitteita, käytännön nuorisotyötä ja sen tavoitteita määrittää nuorten henkilökohtainen ja sosiaalinen kehitys.

| 10. | Tehokas nuorisotyö voi tuottaa nuorten kannalta positiivisia tuloksia






  — | kehittämällä nuorten taitoja ja edistämällä siten heidän henkilökohtaista kehitystään, |
| --- | --- | --- |

10.

Tehokas nuorisotyö voi tuottaa nuorten kannalta positiivisia tuloksia

—

kehittämällä nuorten taitoja ja edistämällä siten heidän henkilökohtaista kehitystään,

| — | edistämällä ja kannustamalla positiivisia sosiaalisia arvoja, käyttäytymismalleja ja asenteita erityisesti nuorten suhteissa muihin, |
| --- | --- |

—

edistämällä ja kannustamalla positiivisia sosiaalisia arvoja, käyttäytymismalleja ja asenteita erityisesti nuorten suhteissa muihin,

| — | tukemalla nuorten luovuutta ja innovatiivisuutta sekä potentiaalia, jonka ansiosta he voivat osallistua menestyksekkäästi työelämään, |
| --- | --- |

—

tukemalla nuorten luovuutta ja innovatiivisuutta sekä potentiaalia, jonka ansiosta he voivat osallistua menestyksekkäästi työelämään,

| — | edistämällä demokraattisia arvoja ja siten aktiivista kansalaisuutta ja osallistumista demokraattiseen toimintaan. |
| --- | --- |

—

edistämällä demokraattisia arvoja ja siten aktiivista kansalaisuutta ja osallistumista demokraattiseen toimintaan.

| 11. | Elämäntaidot ovat myönteisiä, vahvistavia ja ongelmanratkaisuun tähtääviä käyttäytymismalleja, joita sovelletaan asianmukaisesti ja vastuullisesti jokapäiväisessä elämässä kotona, netissä, yhteisössä, koulutuksessa ja työpaikalla. Ne ovat koulutuksen, nuorisotyön ja epävirallisen ja arkioppimisen yhteydessä hankittuja henkilökohtaisia ja sosiaalisia taitoja, joita voidaan käyttää ihmisten jokapäiväisessä elämässä vastaan tulevien kysymysten ja ongelmien ratkaisemiseksi. |
| --- | --- |

11.

Elämäntaidot ovat myönteisiä, vahvistavia ja ongelmanratkaisuun tähtääviä käyttäytymismalleja, joita sovelletaan asianmukaisesti ja vastuullisesti jokapäiväisessä elämässä kotona, netissä, yhteisössä, koulutuksessa ja työpaikalla. Ne ovat koulutuksen, nuorisotyön ja epävirallisen ja arkioppimisen yhteydessä hankittuja henkilökohtaisia ja sosiaalisia taitoja, joita voidaan käyttää ihmisten jokapäiväisessä elämässä vastaan tulevien kysymysten ja ongelmien ratkaisemiseksi.

ON YHTÄ MIELTÄ SEURAAVASTA:

| 12. | Elämäntaidot ovat tärkeitä kaikille nuorille, mutta erityisen tärkeitä ne ovat niille nuorille, jotka kuuluvat riskiryhmään ja jotka ovat muita heikommassa asemassa, sekä näiden nuorten työllistymistarpeiden, sosiaalisen osallisuuden ja demokraattiseen toimintaan osallistumisen kannalta. |
| --- | --- |

12.

Elämäntaidot ovat tärkeitä kaikille nuorille, mutta erityisen tärkeitä ne ovat niille nuorille, jotka kuuluvat riskiryhmään ja jotka ovat muita heikommassa asemassa, sekä näiden nuorten työllistymistarpeiden, sosiaalisen osallisuuden ja demokraattiseen toimintaan osallistumisen kannalta.

| 13. | Elämäntaitojen hankkimisen ja kehittämisen tukeminen ja niitä koskevien mahdollisuuksien tarjoaminen voi olla kiinteä osa sekä EU:n että jäsenvaltioiden nuorisopolitiikkaa. |
| --- | --- |

13.

Elämäntaitojen hankkimisen ja kehittämisen tukeminen ja niitä koskevien mahdollisuuksien tarjoaminen voi olla kiinteä osa sekä EU:n että jäsenvaltioiden nuorisopolitiikkaa.

TOTEAA SEURAAVAA:

| 14. | Liitteessä II esitetään kooste elämäntaidoista ja niiden tuntomerkeistä. Tämä kooste ei ole määräävä eikä ainoa mahdollinen, mutta siihen on otettu mukaan ne elämäntaidot, joita nuorisotyöllä voidaan parhaiten edistää ja joiden hankkimisessa sillä voidaan nuoria parhaiten auttaa. (4) |
| --- | --- |

14.

Liitteessä II esitetään kooste elämäntaidoista ja niiden tuntomerkeistä. Tämä kooste ei ole määräävä eikä ainoa mahdollinen, mutta siihen on otettu mukaan ne elämäntaidot, joita nuorisotyöllä voidaan parhaiten edistää ja joiden hankkimisessa sillä voidaan nuoria parhaiten auttaa. (4)

| 15. | Liitteessä II määritellyt elämäntaidot muuttuvat, ja elämäntaitojen tärkeysjärjestykseen laittaminen, esittäminen ja edistäminen on jäsenvaltioiden ja asianomaisten eurooppalaisten, kansallisten ja paikallisten sidosryhmien asia. |
| --- | --- |

15.

Liitteessä II määritellyt elämäntaidot muuttuvat, ja elämäntaitojen tärkeysjärjestykseen laittaminen, esittäminen ja edistäminen on jäsenvaltioiden ja asianomaisten eurooppalaisten, kansallisten ja paikallisten sidosryhmien asia.

KEHOTTAA JÄSENVALTIOITA TOISSIJAISUUSPERIAATE HUOMIOON OTTAEN

| 16. | Edistämään nuorisotyön panosta nuorten elämäntaitojen kehittämisessä nuorisopolitiikkaan liittyvissä yhteyksissä ja nuorten tukemiseen tähtäävissä toimenpiteissä. |
| --- | --- |

16.

Edistämään nuorisotyön panosta nuorten elämäntaitojen kehittämisessä nuorisopolitiikkaan liittyvissä yhteyksissä ja nuorten tukemiseen tähtäävissä toimenpiteissä.

| 17. | Levittämään ja edistämään nuorisotyön tarjoajien keskuudessa erityisesti sellaisia nuorisotyöntekijöiden kehittämiä oppimisvälineitä, -menetelmiä ja -käytäntöjä, jotka voivat tukea nuoria elämäntaitojen hankkimisessa. |
| --- | --- |

17.

Levittämään ja edistämään nuorisotyön tarjoajien keskuudessa erityisesti sellaisia nuorisotyöntekijöiden kehittämiä oppimisvälineitä, -menetelmiä ja -käytäntöjä, jotka voivat tukea nuoria elämäntaitojen hankkimisessa.

| 18. | Tukemaan nuorisotyön tarjoajille suunnattua koulutusta ja vertaisoppimistoimintaa, jotta voitaisiin parantaa niiden kykyä tukea nuoria elämäntaitojen hankkimisessa. |
| --- | --- |

18.

Tukemaan nuorisotyön tarjoajille suunnattua koulutusta ja vertaisoppimistoimintaa, jotta voitaisiin parantaa niiden kykyä tukea nuoria elämäntaitojen hankkimisessa.

| 19. | Tarvittaessa tunnistamaan ja validoimaan ne koulutusohjelmat, jotka parantavat palkattujen ja vapaaehtoisten nuorisotyöntekijöiden sekä nuoriso-ohjaajien kykyä käyttää menestyksekkäästi sellaisia oppimisvälineitä, -menetelmiä ja -käytäntöjä, jotka auttavat nuoria tunnistamaan, hankkimaan ja kehittämään elämäntaitoja arviointi- ja itsearviointivälineiden ja -menetelmien avulla. |
| --- | --- |

19.

Tarvittaessa tunnistamaan ja validoimaan ne koulutusohjelmat, jotka parantavat palkattujen ja vapaaehtoisten nuorisotyöntekijöiden sekä nuoriso-ohjaajien kykyä käyttää menestyksekkäästi sellaisia oppimisvälineitä, -menetelmiä ja -käytäntöjä, jotka auttavat nuoria tunnistamaan, hankkimaan ja kehittämään elämäntaitoja arviointi- ja itsearviointivälineiden ja -menetelmien avulla.

| 20. | Edistämään ja tehostamaan nuorten vapaaehtoistyötä, mikä voi helpottaa elämäntaitojen hankkimista ja edistää nuorten osallistumista nuorisotyön tarjoajien rinnalla nuorisotyöhankkeisiin ja -aloitteisiin. |
| --- | --- |

20.

Edistämään ja tehostamaan nuorten vapaaehtoistyötä, mikä voi helpottaa elämäntaitojen hankkimista ja edistää nuorten osallistumista nuorisotyön tarjoajien rinnalla nuorisotyöhankkeisiin ja -aloitteisiin.

PYYTÄÄ JÄSENVALTIOITA JA KOMISSIOTA TOIMIVALTANSA PUITTEISSA

| 21. | Edistämään ja tarjoamaan nuorisotyön tarjoajille tilaisuuksia, hankkeita ja aloitteita vertaisoppimista ja keskinäistä oppimista varten, jotta ne voisivat vaihtaa keskenään tietoja nuorten elämäntaitojen tukemiseen ja kehittämiseen liittyvästä osaamisesta, välineistä ja kokemuksista. |
| --- | --- |

21.

Edistämään ja tarjoamaan nuorisotyön tarjoajille tilaisuuksia, hankkeita ja aloitteita vertaisoppimista ja keskinäistä oppimista varten, jotta ne voisivat vaihtaa keskenään tietoja nuorten elämäntaitojen tukemiseen ja kehittämiseen liittyvästä osaamisesta, välineistä ja kokemuksista.

| 22. | Pohtimaan, miten ja mitkä nuorten nuorisotyön avulla hankkimat elämäntaidot voidaan määritellä ja dokumentoida, jotta voitaisiin helpottaa arviointia ja sertifiointia epävirallisen ja arkioppimisen validointiin tarkoitettujen mekanismien avulla. (5) |
| --- | --- |

22.

Pohtimaan, miten ja mitkä nuorten nuorisotyön avulla hankkimat elämäntaidot voidaan määritellä ja dokumentoida, jotta voitaisiin helpottaa arviointia ja sertifiointia epävirallisen ja arkioppimisen validointiin tarkoitettujen mekanismien avulla. (5)

| 23. | Maksimoimaan Erasmus+-ohjelman ja muiden EU:n rahoitusohjelmien käyttöä käytännön nuorisotyön tukemisessa nuorten elämäntaitojen edistämiseksi ja kehittämiseksi. |
| --- | --- |

23.

Maksimoimaan Erasmus+-ohjelman ja muiden EU:n rahoitusohjelmien käyttöä käytännön nuorisotyön tukemisessa nuorten elämäntaitojen edistämiseksi ja kehittämiseksi.

| 24. | Tehostamaan nuorisotyön, nuorisopolitiikan ja nuorisotutkimuksen välistä vuoropuhelua sekä paikallisen, alueellisen, kansallisen ja Euroopan tason koordinointia ja siten helpottamaan verkostoitumista, yhteistyötä, vertaisoppimista ja kokemusten vaihtoa nuorten elämäntaitojen edistämisen ja kehittämisen osalta. |
| --- | --- |

24.

Tehostamaan nuorisotyön, nuorisopolitiikan ja nuorisotutkimuksen välistä vuoropuhelua sekä paikallisen, alueellisen, kansallisen ja Euroopan tason koordinointia ja siten helpottamaan verkostoitumista, yhteistyötä, vertaisoppimista ja kokemusten vaihtoa nuorten elämäntaitojen edistämisen ja kehittämisen osalta.

| 25. | Määrittämään, tukemaan ja jakamaan olemassa olevia ja innovatiivisia välineitä, menetelmiä ja käytäntöjä, jotka edistävät elämäntaitoja erilaisissa nuorisotyön yhteyksissä. |
| --- | --- |

25.

Määrittämään, tukemaan ja jakamaan olemassa olevia ja innovatiivisia välineitä, menetelmiä ja käytäntöjä, jotka edistävät elämäntaitoja erilaisissa nuorisotyön yhteyksissä.

| 26. | Edistämään ja tukemaan sellaisia monialaisia kumppanuuksia ja aloitteita, erityisesti nuorisotyön tarjoajien, oppilaitosten, sosiaali- ja työvoimapalvelujen sekä työmarkkinaosapuolten välillä, jotka auttavat nuoria hankkimaan ja kehittämään elämäntaitoja. |
| --- | --- |

26.

Edistämään ja tukemaan sellaisia monialaisia kumppanuuksia ja aloitteita, erityisesti nuorisotyön tarjoajien, oppilaitosten, sosiaali- ja työvoimapalvelujen sekä työmarkkinaosapuolten välillä, jotka auttavat nuoria hankkimaan ja kehittämään elämäntaitoja.

PYYTÄÄ EUROOPAN KOMISSIOTA

| 27. | Edistämään nuorisotyön avulla hankittuja ja kehitettyjä elämäntaitoja koskevan osaamisen lisäämistä ja tukemaan jäsenvaltioita niiden edistäessä nuorisotyöntekijöiden valmiuksien kehittämistä ja ammatillista kehittymistä. |
| --- | --- |

27.

Edistämään nuorisotyön avulla hankittuja ja kehitettyjä elämäntaitoja koskevan osaamisen lisäämistä ja tukemaan jäsenvaltioita niiden edistäessä nuorisotyöntekijöiden valmiuksien kehittämistä ja ammatillista kehittymistä.

| 28. | Edistämään nuorisotyötä uuden osaamisohjelman olennaisena osana, joka tuo ohjelmalle lisäarvoa ja täydentää ja tukee kaikkia sen näkökohtia. |
| --- | --- |

28.

Edistämään nuorisotyötä uuden osaamisohjelman olennaisena osana, joka tuo ohjelmalle lisäarvoa ja täydentää ja tukee kaikkia sen näkökohtia.

| 29. | Edistämään ja tukemaan monialaista lähestymistapaa autettaessa nuoria hankkimaan ja kehittämään tarpeellisia taitoja, jotka helpottavat onnistunutta siirtymistä aikuisuuteen, aktiiviseen kansalaisuuteen ja työelämään. |
| --- | --- |

29.

Edistämään ja tukemaan monialaista lähestymistapaa autettaessa nuoria hankkimaan ja kehittämään tarpeellisia taitoja, jotka helpottavat onnistunutta siirtymistä aikuisuuteen, aktiiviseen kansalaisuuteen ja työelämään.

| 30. | Varmistamaan, että näitä neuvoston päätelmiä hyödynnetään elinikäisen oppimisen avaintaidoista annetun suosituksen tarkistamisessa sen vahvistamiseksi ja yhdenmukaistamiseksi avaintaitoja koskevan eurooppalaisen viitekehyksen elämäntaitoja koskevan ulottuvuuden osalta. |
| --- | --- |

30.

Varmistamaan, että näitä neuvoston päätelmiä hyödynnetään elinikäisen oppimisen avaintaidoista annetun suosituksen tarkistamisessa sen vahvistamiseksi ja yhdenmukaistamiseksi avaintaitoja koskevan eurooppalaisen viitekehyksen elämäntaitoja koskevan ulottuvuuden osalta.

---

(1)  Elämäntaidot – sellaisena kuin ne ymmärretään näissä neuvoston päätelmissä – on määritelty kohdissa 10–12 ja liitteessä II.

(2)  Neuvoston päätöslauselma osallistavaa ja kilpailukykyistä Eurooppaa edistävästä uudesta osaamisohjelmasta (EUVL C 467, 15.12.2016, s.1).

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston suositus, annettu 18 päivänä joulukuuta 2006, elinikäisen oppimisen avaintaidoista (EUVL L 394, 30.12.2006, s. 10).

(4)  Näissä neuvoston päätelmissä nuorisotyön tarjoajilla tarkoitetaan niitä sekä valtion tuella että vapaaehtoispohjalta toimivia järjestöjä, virastoja ja muita elimiä, jotka tarjoavat nuorille nuorisotyön ohjelmia, hankkeita, aloitteita ja toimia.

(5)  Neuvoston suositus epävirallisen ja arkioppimisen validoinnista (EUVL C 398, 22.12.2012, s. 1).

---

LIITE I

Poliittinen tausta

| — | Euroopan parlamentin ja neuvoston suositus elinikäisen oppimisen avaintaidoista, EUVL L 394, 30.12.2006, s. 10. |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin ja neuvoston suositus elinikäisen oppimisen avaintaidoista, EUVL L 394, 30.12.2006, s. 10.

| — | Neuvoston suositus epävirallisen ja arkioppimisen validoinnista, EUVL C 398, 22.12.2012, s. 1. |
| --- | --- |

—

Neuvoston suositus epävirallisen ja arkioppimisen validoinnista, EUVL C 398, 22.12.2012, s. 1.

| — | Neuvoston suositus ”Taitojen parantaminen: uusia mahdollisuuksia aikuisille”, EUVL C 484, 24.12.2016, s. 1. |
| --- | --- |

—

Neuvoston suositus ”Taitojen parantaminen: uusia mahdollisuuksia aikuisille”, EUVL C 484, 24.12.2016, s. 1.

| — | Neuvoston päätelmät laadukkaan nuorisotyön merkityksestä nuorten kehityksen, hyvinvoinnin ja sosiaalisen osallisuuden edistämisessä, EUVL C 168, 14.6.2013, s. 5. |
| --- | --- |

—

Neuvoston päätelmät laadukkaan nuorisotyön merkityksestä nuorten kehityksen, hyvinvoinnin ja sosiaalisen osallisuuden edistämisessä, EUVL C 168, 14.6.2013, s. 5.

| — | Neuvoston päätelmät nuorisopolitiikan mahdollisimman tehokkaasta hyödyntämisestä pyrittäessä Eurooppa 2020 -strategian tavoitteisiin, EUVL C 224, 3.8.2013, s. 2. |
| --- | --- |

—

Neuvoston päätelmät nuorisopolitiikan mahdollisimman tehokkaasta hyödyntämisestä pyrittäessä Eurooppa 2020 -strategian tavoitteisiin, EUVL C 224, 3.8.2013, s. 2.

| — | Neuvoston päätelmät työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien nuorten sosiaalisen osallisuuden lisäämisestä, EUVL C 30, 1.2.2014, s. 5. |
| --- | --- |

—

Neuvoston päätelmät työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien nuorten sosiaalisen osallisuuden lisäämisestä, EUVL C 30, 1.2.2014, s. 5.

| — | Neuvoston päätelmät nuorten yrittäjyyden edistämisestä nuorten sosiaalisen osallisuuden lisäämiseksi, EUVL C 183, 14.6.2014, s. 18. |
| --- | --- |

—

Neuvoston päätelmät nuorten yrittäjyyden edistämisestä nuorten sosiaalisen osallisuuden lisäämiseksi, EUVL C 183, 14.6.2014, s. 18.

| — | Neuvoston päätelmät nuorisotyön vahvistamisesta yhteenkuuluvuutta edistävien yhteiskuntien varmistamiseksi, EUVL C 170, 23.5.2015, s. 2. |
| --- | --- |

—

Neuvoston päätelmät nuorisotyön vahvistamisesta yhteenkuuluvuutta edistävien yhteiskuntien varmistamiseksi, EUVL C 170, 23.5.2015, s. 2.

| — | Neuvoston päätöslauselma nuorten kannustamisesta osallistumaan demokratiaa edistävään poliittiseen toimintaan Euroopassa, EUVL C 417, 15.12.2015, s. 10. |
| --- | --- |

—

Neuvoston päätöslauselma nuorten kannustamisesta osallistumaan demokratiaa edistävään poliittiseen toimintaan Euroopassa, EUVL C 417, 15.12.2015, s. 10.

| — | Neuvoston ja komission yhteinen vuoden 2015 raportti nuorisoalan eurooppalaisen yhteistyön uudistettujen puitteiden (2010–2018) täytäntöönpanosta, EUVL C 417, 15.12.2015, s. 17. |
| --- | --- |

—

Neuvoston ja komission yhteinen vuoden 2015 raportti nuorisoalan eurooppalaisen yhteistyön uudistettujen puitteiden (2010–2018) täytäntöönpanosta, EUVL C 417, 15.12.2015, s. 17.

| — | Neuvoston päätelmät urheiluun liittyvän vapaaehtoistoiminnan merkityksestä aktiivisen kansalaisuuden edistämisessä, EUVL C 372, 20.12.2011, s. 24. |
| --- | --- |

—

Neuvoston päätelmät urheiluun liittyvän vapaaehtoistoiminnan merkityksestä aktiivisen kansalaisuuden edistämisessä, EUVL C 372, 20.12.2011, s. 24.

| — | Neuvoston päätelmät ruohonjuuritason urheilun aseman maksimoimisesta monialaisten taitojen kehittämisessä erityisesti nuorten keskuudessa, EUVL C 172, 27.5.2015, s. 8. |
| --- | --- |

—

Neuvoston päätelmät ruohonjuuritason urheilun aseman maksimoimisesta monialaisten taitojen kehittämisessä erityisesti nuorten keskuudessa, EUVL C 172, 27.5.2015, s. 8.

| — | Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle Uusi osaamisohjelma Euroopalle – Vahvistetaan yhdessä inhimillistä pääomaa, työllistettävyyttä ja kilpailukykyä (2016). |
| --- | --- |

—

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle Uusi osaamisohjelma Euroopalle – Vahvistetaan yhdessä inhimillistä pääomaa, työllistettävyyttä ja kilpailukykyä (2016).

| — | Neuvoston päätöslauselma osallistavaa ja kilpailukykyistä Eurooppaa edistävästä uudesta osaamisohjelmasta, EUVL C 467, 15.12.2016, s. 1. |
| --- | --- |

—

Neuvoston päätöslauselma osallistavaa ja kilpailukykyistä Eurooppaa edistävästä uudesta osaamisohjelmasta, EUVL C 467, 15.12.2016, s. 1.

| — | Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätelmät väkivaltaisiin ääriliikkeisiin johtavan radikalisoitumisen ehkäisemisestä, EUVL C 467, 15.12.2016, s. 3. |
| --- | --- |

—

Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätelmät väkivaltaisiin ääriliikkeisiin johtavan radikalisoitumisen ehkäisemisestä, EUVL C 467, 15.12.2016, s. 3.

Tutkimukset, asiantuntijaryhmien raportit sekä julkilausumat

| — | Nuorten kanssa työskentely: nuorisotyön merkitys Euroopan unionissa (2014). |
| --- | --- |

—

Nuorten kanssa työskentely: nuorisotyön merkitys Euroopan unionissa (2014).

| — | Nuorten luovuuden ja innovatiivisen potentiaalin kehittäminen epävirallisen oppimisen avulla työllisyyden kannalta asianmukaisilla tavoilla (2014). |
| --- | --- |

—

Nuorten luovuuden ja innovatiivisen potentiaalin kehittäminen epävirallisen oppimisen avulla työllisyyden kannalta asianmukaisilla tavoilla (2014).

| — | Laadukas nuorisotyö – Yhteiset laatupuitteet nuorisotyön tulevaa kehittämistä varten (2015). |
| --- | --- |

—

Laadukas nuorisotyö – Yhteiset laatupuitteet nuorisotyön tulevaa kehittämistä varten (2015).

| — | Nuorisotyön panos nuorten kohtaamien haasteiden käsittelemisessä, erityisesti koulutuksesta työelämään siirtymisen yhteydessä (2015). |
| --- | --- |

—

Nuorisotyön panos nuorten kohtaamien haasteiden käsittelemisessä, erityisesti koulutuksesta työelämään siirtymisen yhteydessä (2015).

| — | Ensimmäisen eurooppalaista nuorisotyötä koskeneen kokouksen julkilausuma (2010). |
| --- | --- |

—

Ensimmäisen eurooppalaista nuorisotyötä koskeneen kokouksen julkilausuma (2010).

| — | Toisen eurooppalaista nuorisotyötä koskeneen kokouksen raportti ja julkilausuma (2015). |
| --- | --- |

—

Toisen eurooppalaista nuorisotyötä koskeneen kokouksen raportti ja julkilausuma (2015).

---

LIITE II (1)

| Kooste elämäntaidoista ja niiden tuntomerkit










  Ihmissuhdetaidot | Viestintätaidot | Kognitiiviset taidot | Henkilökohtaiset taidot |
| --- | --- | --- | --- |
| Johtajuus, konfliktinratkaisu, suunnittelu ja organisointi, ryhmätyö, neuvottelu, tietoisuus eri kulttuureista. | Näkemysten ja mielipiteiden ilmaiseminen (ja kuunteleminen), keskustelu ja väittely, digi- ja medialukutaito, asian esittäminen, näkökannan puolustaminen. | Kriittinen ajattelu, analysointi, luova ajattelu, ongelmanratkaisu, päätöksenteko, tulkitseminen, arvostelukyky. | Itseluottamus, omanarvontunto, peräänantamattomuus, itsenäisyys, aloitteellisuus, empatia. |

Kooste elämäntaidoista ja niiden tuntomerkit

Ihmissuhdetaidot

Viestintätaidot

Kognitiiviset taidot

Henkilökohtaiset taidot

Johtajuus, konfliktinratkaisu, suunnittelu ja organisointi, ryhmätyö, neuvottelu, tietoisuus eri kulttuureista.

Näkemysten ja mielipiteiden ilmaiseminen (ja kuunteleminen), keskustelu ja väittely, digi- ja medialukutaito, asian esittäminen, näkökannan puolustaminen.

Kriittinen ajattelu, analysointi, luova ajattelu, ongelmanratkaisu, päätöksenteko, tulkitseminen, arvostelukyky.

Itseluottamus, omanarvontunto, peräänantamattomuus, itsenäisyys, aloitteellisuus, empatia.

Näille elämäntaidoille on tyypillistä, se, että ne ovat:

| | holistisia, sikäli että tavoitteena on kehittää koko persoonaa ja auttaa nuoria toteuttamaan itseään positiivisesti sekä yksilöinä että sosiaalisina olentoina. |
| --- | --- |

holistisia, sikäli että tavoitteena on kehittää koko persoonaa ja auttaa nuoria toteuttamaan itseään positiivisesti sekä yksilöinä että sosiaalisina olentoina.

| | arvokkaita itsessään, koska nuoret saavat niiden ansiosta positiivisia ja rikastuttavia oppimiskokemuksia, jotka tukevat heidän kehitystään. |
| --- | --- |

arvokkaita itsessään, koska nuoret saavat niiden ansiosta positiivisia ja rikastuttavia oppimiskokemuksia, jotka tukevat heidän kehitystään.

| | toisiaan täydentäviä ja vahvistavia tukiessaan nuorten oppimista ja kehitystä koulutuksessa, perheessä, yhteisössä, yhteiskunnallisessa ja sosiaalisessa elämässä sekä työpaikalla. |
| --- | --- |

toisiaan täydentäviä ja vahvistavia tukiessaan nuorten oppimista ja kehitystä koulutuksessa, perheessä, yhteisössä, yhteiskunnallisessa ja sosiaalisessa elämässä sekä työpaikalla.

| | alojenvälisiä ja monialaisia asiayhteydestä riippumatta yhtä hyvin koulutuksessa, työpaikalla ja yhteisössä kuin kulttuurialan, yhteiskunnallisissa tai poliittisissa toimissa, koska hankitut taidot ovat heti hyödyllisiä ja käytettävissä. |
| --- | --- |

alojenvälisiä ja monialaisia asiayhteydestä riippumatta yhtä hyvin koulutuksessa, työpaikalla ja yhteisössä kuin kulttuurialan, yhteiskunnallisissa tai poliittisissa toimissa, koska hankitut taidot ovat heti hyödyllisiä ja käytettävissä.

| | voimaannuttavia ja mahdollistavia, koska nuoret voivat ilmaista kykyjään, valmiuksiaan ja taitojaan sekä käytöstään ja asenteitaan rakentavalla tavalla henkilökohtaisessa, yhteiskunnallisessa, kulttuurisessa ja työelämässä. |
| --- | --- |

voimaannuttavia ja mahdollistavia, koska nuoret voivat ilmaista kykyjään, valmiuksiaan ja taitojaan sekä käytöstään ja asenteitaan rakentavalla tavalla henkilökohtaisessa, yhteiskunnallisessa, kulttuurisessa ja työelämässä.

---

(1)  Kooste elämäntaidoista sisältää jotkin kansainvälisessä kirjallisuudessa ja erityisesti liitteessä I luetelluissa tutkimuksissa ja asiantuntijaryhmien raporteissa useimmin mainituista taidoista ja pätevyyksistä.

---

| 15.6.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 189/35 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 189/35

---

Neuvoston päätelmät nuorisoalan eurooppalaisen yhteistyön strategisista näkymistä vuoden 2018 jälkeiselle kaudelle

(2017/C 189/07)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

PALAUTTAA MIELIIN

| 1. | asian poliittisen taustan, jota selvitetään näiden päätelmien liitteessä, |
| --- | --- |

1.

asian poliittisen taustan, jota selvitetään näiden päätelmien liitteessä,

TOTEAA, että

| 2. | komission neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle antamassa tiedonannossa ”EU:n nuorisostrategia – Satsataan nuorten vaikutusmahdollisuuksiin: Uudistetulla avoimella koordinointimenetelmällä kiinni nuorison haasteisiin ja mahdollisuuksiin” (1) esitettiin noudatettavaksi monialaista lähestymistapaa tarkoituksena parantaa Euroopan nuorten vaikuttamismahdollisuuksia ja antaa heille resursseja ja mahdollisuuksia itsenäistymiseen, |
| --- | --- |

2.

komission neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle antamassa tiedonannossa ”EU:n nuorisostrategia – Satsataan nuorten vaikutusmahdollisuuksiin: Uudistetulla avoimella koordinointimenetelmällä kiinni nuorison haasteisiin ja mahdollisuuksiin” (1) esitettiin noudatettavaksi monialaista lähestymistapaa tarkoituksena parantaa Euroopan nuorten vaikuttamismahdollisuuksia ja antaa heille resursseja ja mahdollisuuksia itsenäistymiseen,

| 3. | neuvoston päätöslauselmassa nuorisoalan eurooppalaisen yhteistyön uudistetuista puitteista (2010–2018) (2) esitettiin tähän mennessä kattavin ja kunnianhimoisin EU:n nuorisostrategia. Näiden puitteiden toteutuksen kanssa samaan aikaan käsillä ollut rahoitus- ja talouskriisi, josta on aiheutunut kielteisiä vaikutuksia jossain määrin kaikkiin EU:n kansalaisiin ja jäsenvaltioihin, on vaikuttanut haitallisesti ja suhteettomasti nuoriin ja erityisesti niihin nuoriin, joilla on muita vähemmän mahdollisuuksia. Sen seurauksena on ollut korkea työttömyystaso, ja yhteiskunnallisen murroksen, poliittisen vieraantumisen ja jopa väkivaltaisen radikalisoitumisen ja väkivaltaisten ääriliikkeiden riski on kasvanut, mikä on puolestaan haastanut demokraattiset arvot ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden, |
| --- | --- |

3.

neuvoston päätöslauselmassa nuorisoalan eurooppalaisen yhteistyön uudistetuista puitteista (2010–2018) (2) esitettiin tähän mennessä kattavin ja kunnianhimoisin EU:n nuorisostrategia. Näiden puitteiden toteutuksen kanssa samaan aikaan käsillä ollut rahoitus- ja talouskriisi, josta on aiheutunut kielteisiä vaikutuksia jossain määrin kaikkiin EU:n kansalaisiin ja jäsenvaltioihin, on vaikuttanut haitallisesti ja suhteettomasti nuoriin ja erityisesti niihin nuoriin, joilla on muita vähemmän mahdollisuuksia. Sen seurauksena on ollut korkea työttömyystaso, ja yhteiskunnallisen murroksen, poliittisen vieraantumisen ja jopa väkivaltaisen radikalisoitumisen ja väkivaltaisten ääriliikkeiden riski on kasvanut, mikä on puolestaan haastanut demokraattiset arvot ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden,

| 4. | kuten käy selvästi ilmi nuorisoalaa koskevista Euroopan komission kertomuksista vuosilta 2012 ja 2015 sekä nuorisoalan eurooppalaisen yhteistyön uudistettujen puitteiden (2010–2018) täytäntöönpanosta annetusta neuvoston ja komission yhteisestä raportista (3), sovituilla puitteilla on ollut tärkeä ja arvokas merkitys nuorisoalan yhteistyölle ja lisäksi nuorten elämälle, tulevaisuuden näkymille, hyvinvoinnille, osallistumiselle ja osallisuudelle koko Euroopan unionin alueella, |
| --- | --- |

4.

kuten käy selvästi ilmi nuorisoalaa koskevista Euroopan komission kertomuksista vuosilta 2012 ja 2015 sekä nuorisoalan eurooppalaisen yhteistyön uudistettujen puitteiden (2010–2018) täytäntöönpanosta annetusta neuvoston ja komission yhteisestä raportista (3), sovituilla puitteilla on ollut tärkeä ja arvokas merkitys nuorisoalan yhteistyölle ja lisäksi nuorten elämälle, tulevaisuuden näkymille, hyvinvoinnille, osallistumiselle ja osallisuudelle koko Euroopan unionin alueella,

| 5. | EU:n nuorisoalan työsuunnitelmilla 2014–2015 (4) ja 2016–2018 (5) on vahvistettu ja tehostettu välineitä ja menettelyjä, joita käytetään nuorisoalan eurooppalaisen yhteistyön uudistettujen puitteiden täytäntöönpanossa, sovittamalla yhteistyöpuitteet läheisemmin yhteen Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden kanssa ja ottamalla huomioon eteen tulevat uudet haasteet, |
| --- | --- |

5.

EU:n nuorisoalan työsuunnitelmilla 2014–2015 (4) ja 2016–2018 (5) on vahvistettu ja tehostettu välineitä ja menettelyjä, joita käytetään nuorisoalan eurooppalaisen yhteistyön uudistettujen puitteiden täytäntöönpanossa, sovittamalla yhteistyöpuitteet läheisemmin yhteen Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden kanssa ja ottamalla huomioon eteen tulevat uudet haasteet,

TOTEAA, että

| 6. | nuorisoalan eurooppalaisen yhteistyön uudistettujen puitteiden toteutuksen määräaika päättyy vuoden 2018 lopussa ja Eurooppa 2020 -strategian, EU:n kymmenvuotisen kasvu- ja työllisyysstrategian ja Erasmus+ -ohjelman toteutuksen määräaika päättyy vuoden 2020 lopussa, |
| --- | --- |

6.

nuorisoalan eurooppalaisen yhteistyön uudistettujen puitteiden toteutuksen määräaika päättyy vuoden 2018 lopussa ja Eurooppa 2020 -strategian, EU:n kymmenvuotisen kasvu- ja työllisyysstrategian ja Erasmus+ -ohjelman toteutuksen määräaika päättyy vuoden 2020 lopussa,

KOROSTAA, että

| 7. | määriteltäessä tulevaa nuorisoalan eurooppalaista yhteistyötä lähtökohtana pidetään vastedeskin sitä, että edistetään ja vaalitaan SEU-sopimuksen 2 artiklassa (6) vahvistettuja Euroopan unionin arvoja, vahvistetaan nuorten parissa tunnetta eurooppalaisesta identiteetistä ja luottamusta Euroopan yhdentymishankkeeseen kehittämällä nuorten osaamista ja edistämällä heidän osallistumistaan poliittiseen sekä kansalais- ja vapaaehtoistoimintaan ja oppimiseen liittyvään liikkuvuuteen, |
| --- | --- |

7.

määriteltäessä tulevaa nuorisoalan eurooppalaista yhteistyötä lähtökohtana pidetään vastedeskin sitä, että edistetään ja vaalitaan SEU-sopimuksen 2 artiklassa (6) vahvistettuja Euroopan unionin arvoja, vahvistetaan nuorten parissa tunnetta eurooppalaisesta identiteetistä ja luottamusta Euroopan yhdentymishankkeeseen kehittämällä nuorten osaamista ja edistämällä heidän osallistumistaan poliittiseen sekä kansalais- ja vapaaehtoistoimintaan ja oppimiseen liittyvään liikkuvuuteen,

| 8. | nuorisotyöllä, epävirallisella oppimisella ja arkioppimisella on nuorisoalalla keskeinen merkitys, ja ne auttavat kehittämään nuorten osaamista, |
| --- | --- |

8.

nuorisotyöllä, epävirallisella oppimisella ja arkioppimisella on nuorisoalalla keskeinen merkitys, ja ne auttavat kehittämään nuorten osaamista,

KATSOO, että

| 9. | vuoden 2018 jälkeiselle kaudelle olisi laadittava uudet nuorisoalan eurooppalaisen yhteistyön puitteet, joissa korostetaan monialaista lähestymistapaa sekä selvää lisäarvoa EU:n tasolla ja joihin sisällytetään mahdollisia EU:n nuorisoalan työsuunnitelmia, ja että uusia puitteita olisi tuettava ottaen samalla huomioon nykyisten puitteiden arvioinnin tulokset, |
| --- | --- |

9.

vuoden 2018 jälkeiselle kaudelle olisi laadittava uudet nuorisoalan eurooppalaisen yhteistyön puitteet, joissa korostetaan monialaista lähestymistapaa sekä selvää lisäarvoa EU:n tasolla ja joihin sisällytetään mahdollisia EU:n nuorisoalan työsuunnitelmia, ja että uusia puitteita olisi tuettava ottaen samalla huomioon nykyisten puitteiden arvioinnin tulokset,

KEHOTTAA JÄSENVALTIOITA JA KOMISSIOTA TOIMIVALTANSA PUITTEISSA JA TOISSIJAISUUSPERIAATTEEN MUKAISESTI

| 10. | varmistamaan, että nuorisoalan eurooppalaisen yhteistyön tulevat puitteet laaditaan näytön ja tiedon pohjalta ja että laadinnan tueksi kuullaan kaikilla tasoilla laajapohjaisesti ja osallistavalla tavalla kaikkia asiaankuuluvia sidosryhmiä, muun muassa nuoria, nuorisotyön toteuttajia (7), nuorisotyöntekijöitä (sekä ammatti- että vapaaehtoistoimijoita) sekä päätöksentekijöitä, yhteisen näkemyksen luomiseksi tulevan nuorisoalan toimintalinjan tavoitteista, |
| --- | --- |

10.

varmistamaan, että nuorisoalan eurooppalaisen yhteistyön tulevat puitteet laaditaan näytön ja tiedon pohjalta ja että laadinnan tueksi kuullaan kaikilla tasoilla laajapohjaisesti ja osallistavalla tavalla kaikkia asiaankuuluvia sidosryhmiä, muun muassa nuoria, nuorisotyön toteuttajia (7), nuorisotyöntekijöitä (sekä ammatti- että vapaaehtoistoimijoita) sekä päätöksentekijöitä, yhteisen näkemyksen luomiseksi tulevan nuorisoalan toimintalinjan tavoitteista,

| 11. | pitämään lähtökohtana sitä, että tulevan nuorisoalan eurooppalaisen yhteistyön puitteet ovat monialaiset, joustavat, reagointikykyiset ja läpinäkyvät, ja ottamaan huomioon Euroopan ja kansainvälisen tason nopeasti muuttuvat poliittiset, yhteiskunnalliset, kulttuuriset ja taloudelliset olosuhteet, |
| --- | --- |

11.

pitämään lähtökohtana sitä, että tulevan nuorisoalan eurooppalaisen yhteistyön puitteet ovat monialaiset, joustavat, reagointikykyiset ja läpinäkyvät, ja ottamaan huomioon Euroopan ja kansainvälisen tason nopeasti muuttuvat poliittiset, yhteiskunnalliset, kulttuuriset ja taloudelliset olosuhteet,

| 12. | varmistamaan, että Erasmus+ -ohjelma sekä muut ohjelmat ja välineet edistävät, ja tapauksen mukaan noudattavat puitteiden täytäntöönpanoa, |
| --- | --- |

12.

varmistamaan, että Erasmus+ -ohjelma sekä muut ohjelmat ja välineet edistävät, ja tapauksen mukaan noudattavat puitteiden täytäntöönpanoa,

| 13. | asettamaan puitteiden pääpainon erityisiin nuorisopolitiikan aiheisiin, jotka kuuluvat nuorisoasioista vastaavien rakenteiden toimivaltaan ja myös vahvistavat entisestään muiden asiaan liittyvien toiminta-alojen kehitystä ja aloitteita tarkoituksena varmistaa monialaisen yhteistyön ja vastavuoroisen tuen toteutuminen, |
| --- | --- |

13.

asettamaan puitteiden pääpainon erityisiin nuorisopolitiikan aiheisiin, jotka kuuluvat nuorisoasioista vastaavien rakenteiden toimivaltaan ja myös vahvistavat entisestään muiden asiaan liittyvien toiminta-alojen kehitystä ja aloitteita tarkoituksena varmistaa monialaisen yhteistyön ja vastavuoroisen tuen toteutuminen,

| 14. | arvioimaan ja tarkistamaan uudelleen jäsenneltyä vuoropuhelua ja sen tavoitteita sekä uudistamaan ne tarkoituksena helpottaa innovoivaa, merkityksellistä ja kohdennettua rakentavaa vuoropuhelua paitsi nuorisojärjestöihin kuuluvien, myös erilaisista lähtökohdista tulevien nuorten kanssa, joilla on muita vähemmän mahdollisuuksia ja jotka eivät kuulu nuorisojärjestöihin, |
| --- | --- |

14.

arvioimaan ja tarkistamaan uudelleen jäsenneltyä vuoropuhelua ja sen tavoitteita sekä uudistamaan ne tarkoituksena helpottaa innovoivaa, merkityksellistä ja kohdennettua rakentavaa vuoropuhelua paitsi nuorisojärjestöihin kuuluvien, myös erilaisista lähtökohdista tulevien nuorten kanssa, joilla on muita vähemmän mahdollisuuksia ja jotka eivät kuulu nuorisojärjestöihin,

| 15. | pohtimaan edelleen, mitä osaamista (tietoja, taitoja ja asenteita) ja arvoja nuoret tarvitsevat, jotta heidän yksityis-, yhteiskunta- ja työelämänsä olisi antoisaa, ja pyrkimään erityisesti tavoittamaan ja ottamaan huomioon nuoret, joilla on muita vähemmän mahdollisuuksia, |
| --- | --- |

15.

pohtimaan edelleen, mitä osaamista (tietoja, taitoja ja asenteita) ja arvoja nuoret tarvitsevat, jotta heidän yksityis-, yhteiskunta- ja työelämänsä olisi antoisaa, ja pyrkimään erityisesti tavoittamaan ja ottamaan huomioon nuoret, joilla on muita vähemmän mahdollisuuksia,

| 16. | ottamaan huomioon internetin, sosiaalisen median ja digitalisoitumisen merkityksen edistettäessä solidaarisuutta, osallistumista poliittiseen toimintaan ja aktiivista kansalaisuutta nuorten parissa ja ehkäistäessä poliittista vieraantumista, populismia, propagandaa ja radikalisoitumista, jotka voivat johtaa väkivaltaiseen ääriajatteluun, |
| --- | --- |

16.

ottamaan huomioon internetin, sosiaalisen median ja digitalisoitumisen merkityksen edistettäessä solidaarisuutta, osallistumista poliittiseen toimintaan ja aktiivista kansalaisuutta nuorten parissa ja ehkäistäessä poliittista vieraantumista, populismia, propagandaa ja radikalisoitumista, jotka voivat johtaa väkivaltaiseen ääriajatteluun,

| 17. | arvioimaan, tehostamaan edelleen ja kehittämään mahdollisuuksien mukaan toimintapolitiikan välineitä ja menetelmiä sekä EU:n ja Euroopan neuvoston välisen nuorisoalan kumppanuuden kaltaisia täydentäviä yhteistoimintamuotoja tarkoituksena jatkaa edelleen ja tehostaa tosiasiallista nuorisoalan eurooppalaista yhteistyötä vuoden 2018 jälkeisellä kaudella, |
| --- | --- |

17.

arvioimaan, tehostamaan edelleen ja kehittämään mahdollisuuksien mukaan toimintapolitiikan välineitä ja menetelmiä sekä EU:n ja Euroopan neuvoston välisen nuorisoalan kumppanuuden kaltaisia täydentäviä yhteistoimintamuotoja tarkoituksena jatkaa edelleen ja tehostaa tosiasiallista nuorisoalan eurooppalaista yhteistyötä vuoden 2018 jälkeisellä kaudella,

PÄÄTTÄÄ NÄIN OLLEN

| 18. | pyytää tulevia puheenjohtajavaltioita laatimaan ehdotuksen nuorisoalan eurooppalaisen yhteistyön uusiksi puitteiksi vuoden 2018 jälkeiselle kaudelle ja ottamaan siinä yhteydessä huomioon nämä päätelmät sekä komission tulevan aloitteen EU:n nuorisostrategiaksi vuoden 2018 jälkeiselle kaudelle. Ehdotus olisi toimitettava neuvostolle hyväksymistä varten. |
| --- | --- |

18.

pyytää tulevia puheenjohtajavaltioita laatimaan ehdotuksen nuorisoalan eurooppalaisen yhteistyön uusiksi puitteiksi vuoden 2018 jälkeiselle kaudelle ja ottamaan siinä yhteydessä huomioon nämä päätelmät sekä komission tulevan aloitteen EU:n nuorisostrategiaksi vuoden 2018 jälkeiselle kaudelle. Ehdotus olisi toimitettava neuvostolle hyväksymistä varten.

---

(1)  Asiak. 9008/09.

(2)  EUVL C 311, 19.12.2009, s. 1.

(3)  EUVL C 417, 15.12.2015, s. 17.

(4)  EUVL C 183, 14.6.2014, s. 5.

(5)  EUVL C 417, 15.12.2015, s. 1.

(6)  EUVL C 326, 26.10.2012, s. 17.

(7)  ’Nuorisotyön toteuttajilla’ (’youth work providers’) tarkoitetaan sekä valtiontukeen että vapaaehtoistoimintaan perustuvia järjestöjä, virastoja ja muita elimiä, jotka tarjoavat nuorille nuorisotyöhön perustuvia ohjelmia, hankkeita, aloitteita ja toimia.

---

LIITE

POLIITTINEN TAUSTA

| 1. | Euroopan unionista tehty sopimus (1). |
| --- | --- |

1.

Euroopan unionista tehty sopimus (1).

| 2. | Nuorisoalan eurooppalaisen yhteistyön uudistetut puitteet (2010–2018), joissa asetettiin kaksi strategista kokonaistavoitetta ja vahvistettiin niiden toteuttamiseksi kaksitahoinen lähestymistapa, jossa käytettiin nuorisoalan erityisaloitteita ja valtavirtaistamisaloitteita kahdeksalla toiminta-alalla. Yhteistyöpuitteissa määriteltiin myös kolmivuotiset työskentelyjaksot, joille oli määrä hyväksyä painopisteet, sekä nuorten kanssa käytävä jäsennelty vuoropuhelu tiedon jakamiseksi menettelystä. |
| --- | --- |

2.

Nuorisoalan eurooppalaisen yhteistyön uudistetut puitteet (2010–2018), joissa asetettiin kaksi strategista kokonaistavoitetta ja vahvistettiin niiden toteuttamiseksi kaksitahoinen lähestymistapa, jossa käytettiin nuorisoalan erityisaloitteita ja valtavirtaistamisaloitteita kahdeksalla toiminta-alalla. Yhteistyöpuitteissa määriteltiin myös kolmivuotiset työskentelyjaksot, joille oli määrä hyväksyä painopisteet, sekä nuorten kanssa käytävä jäsennelty vuoropuhelu tiedon jakamiseksi menettelystä.

| 3. | Nuorisoalan eurooppalaisen yhteistyön uudistettujen puitteiden täytäntöönpanosta annettu neuvoston ja komission vuoden 2015 yhteinen raportti, jossa arvioitiin yhteistyöpuitteiden vaikutusta kaudella 2013–2015. |
| --- | --- |

3.

Nuorisoalan eurooppalaisen yhteistyön uudistettujen puitteiden täytäntöönpanosta annettu neuvoston ja komission vuoden 2015 yhteinen raportti, jossa arvioitiin yhteistyöpuitteiden vaikutusta kaudella 2013–2015.

| 4. | Eurooppa 2020 -strategia eli Euroopan unionin kymmenvuotinen työllisyys- ja kasvustrategia, joka sisälsi lippulaivahankkeet ”Nuoret liikkeellä” ja ”Uuden osaamisen ja työllisyyden ohjelma”. |
| --- | --- |

4.

Eurooppa 2020 -strategia eli Euroopan unionin kymmenvuotinen työllisyys- ja kasvustrategia, joka sisälsi lippulaivahankkeet ”Nuoret liikkeellä” ja ”Uuden osaamisen ja työllisyyden ohjelma”.

| 5. | Pariisin julistus, joka annettiin 17. maaliskuuta 2015 kansalaisuuden sekä vapauden, suvaitsevaisuuden ja syrjimättömyyden yhteisten arvojen edistämisestä koulutuksen avulla. |
| --- | --- |

5.

Pariisin julistus, joka annettiin 17. maaliskuuta 2015 kansalaisuuden sekä vapauden, suvaitsevaisuuden ja syrjimättömyyden yhteisten arvojen edistämisestä koulutuksen avulla.

| 6. | Komission 28. huhtikuuta 2015 antama tiedonanto ”Euroopan turvallisuusagenda”, jonka mukaan nuorten osallistumisella on keskeinen merkitys väkivaltaisen radikalisoitumisen ehkäisemisessä, sillä se edistää yhteisiä eurooppalaisia arvoja, tukee sosiaalista osallisuutta sekä lisää keskinäistä ymmärrystä ja suvaitsevaisuutta. |
| --- | --- |

6.

Komission 28. huhtikuuta 2015 antama tiedonanto ”Euroopan turvallisuusagenda”, jonka mukaan nuorten osallistumisella on keskeinen merkitys väkivaltaisen radikalisoitumisen ehkäisemisessä, sillä se edistää yhteisiä eurooppalaisia arvoja, tukee sosiaalista osallisuutta sekä lisää keskinäistä ymmärrystä ja suvaitsevaisuutta.

| 7. | Komission 10. kesäkuuta 2016 antama tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle: ”Uusi osaamisohjelma Euroopalle – Vahvistetaan yhdessä inhimillistä pääomaa, työllistettävyyttä ja kilpailukykyä”. |
| --- | --- |

7.

Komission 10. kesäkuuta 2016 antama tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle: ”Uusi osaamisohjelma Euroopalle – Vahvistetaan yhdessä inhimillistä pääomaa, työllistettävyyttä ja kilpailukykyä”.

| 8. | Neuvoston päätöslauselma, annettu 15 päivänä joulukuuta 2016, osallistavaa ja kilpailukykyistä Eurooppaa edistävästä uudesta osaamisohjelmasta. |
| --- | --- |

8.

Neuvoston päätöslauselma, annettu 15 päivänä joulukuuta 2016, osallistavaa ja kilpailukykyistä Eurooppaa edistävästä uudesta osaamisohjelmasta.

| 9. | Euroopan komission 7. joulukuuta 2016 antamat tiedonannot ”Investointi Euroopan nuorisoon”, ”Koulutuksen parantaminen ja nykyaikaistaminen” ja ”Euroopan solidaarisuusjoukot”. |
| --- | --- |

9.

Euroopan komission 7. joulukuuta 2016 antamat tiedonannot ”Investointi Euroopan nuorisoon”, ”Koulutuksen parantaminen ja nykyaikaistaminen” ja ”Euroopan solidaarisuusjoukot”.

| 10. | Valkoinen kirja Euroopan tulevaisuudesta – Pohdintaa ja skenaarioita: EU27 vuoteen 2025 mennessä. |
| --- | --- |

10.

Valkoinen kirja Euroopan tulevaisuudesta – Pohdintaa ja skenaarioita: EU27 vuoteen 2025 mennessä.

---

(1)  EUVL C 326, 26.10.2012, s. 13.

---

| 15.6.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 189/38 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 189/38

---

Neuvoston päätelmät EU:n strategisesta lähestymistavasta kansainvälisiin kulttuurisuhteisiin

(2017/C 189/08)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

| 1. | PALAUTTAA MIELIIN neuvoston 24. marraskuuta 2015 kulttuurista EU:n ulkosuhteissa ja erityisesti kehitysyhteistyössä antamat päätelmät (1), joissa muun muassa pyydettiin komissiota ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkeaa edustajaa ehdottamaan aiempaa strategisempaa lähestymistapaa kulttuuriin EU:n ulkosuhteissa, |
| --- | --- |

1.

PALAUTTAA MIELIIN neuvoston 24. marraskuuta 2015 kulttuurista EU:n ulkosuhteissa ja erityisesti kehitysyhteistyössä antamat päätelmät (1), joissa muun muassa pyydettiin komissiota ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkeaa edustajaa ehdottamaan aiempaa strategisempaa lähestymistapaa kulttuuriin EU:n ulkosuhteissa,

| 2. | SUHTAUTUU MYÖNTEISESTI siihen, että komissio ja korkea edustaja vastasivat tähän pyyntöön julkaisemalla yhteisen tiedonannon ”Tavoitteena kansainvälisiä kulttuurisuhteita koskeva EU:n strategia” (2)8. kesäkuuta 2016, |
| --- | --- |

2.

SUHTAUTUU MYÖNTEISESTI siihen, että komissio ja korkea edustaja vastasivat tähän pyyntöön julkaisemalla yhteisen tiedonannon ”Tavoitteena kansainvälisiä kulttuurisuhteita koskeva EU:n strategia” (2)8. kesäkuuta 2016,

| 3. | PALAUTTAA MIELIIN neuvoston 17. lokakuuta 2016 Euroopan unionin ulko- ja turvallisuuspoliittisesta globaalistrategiasta antamat päätelmät (3), joissa hyväksyttiin prioriteettialat globaalistrategian täytäntöönpanolle ja korostettiin kulttuuridiplomatian roolia, |
| --- | --- |

3.

PALAUTTAA MIELIIN neuvoston 17. lokakuuta 2016 Euroopan unionin ulko- ja turvallisuuspoliittisesta globaalistrategiasta antamat päätelmät (3), joissa hyväksyttiin prioriteettialat globaalistrategian täytäntöönpanolle ja korostettiin kulttuuridiplomatian roolia,

| 4. | SUHTAUTUU MYÖNTEISESTI siihen, että globaalistrategiassa (4) on tunnustettu kulttuurin rooli EU:n ulko- ja turvallisuuspolitiikassa yleisesti ja erityisesti sellaisilla aloilla kuin terrorismin torjunta, yhteiskuntien selviytymiskyky ja konfliktien ratkaisu, |
| --- | --- |

4.

SUHTAUTUU MYÖNTEISESTI siihen, että globaalistrategiassa (4) on tunnustettu kulttuurin rooli EU:n ulko- ja turvallisuuspolitiikassa yleisesti ja erityisesti sellaisilla aloilla kuin terrorismin torjunta, yhteiskuntien selviytymiskyky ja konfliktien ratkaisu,

| 5. | TOTEAA näin ollen, että kulttuuri muodostaa osan strategisesta ja monialaisesta lähestymistavasta unionin kansainvälisiin suhteisiin, |
| --- | --- |

5.

TOTEAA näin ollen, että kulttuuri muodostaa osan strategisesta ja monialaisesta lähestymistavasta unionin kansainvälisiin suhteisiin,

| 6. | OTTAEN ASIANMUKAISESTI HUOMIOON Euroopan unionin ja jäsenvaltioiden toimivaltuudet sekä toissijaisuusperiaatteen KOROSTAA, että strategisen lähestymistavan kansainvälisiin kulttuurisuhteisiin olisi katettava kaikki asiaankuuluvat politiikan alat ja siinä olisi otettava huomioon 8. kesäkuuta 2016 annettu yhteinen tiedonanto. Sen olisi myös noudatettava vuoden 2005 Unescon yleissopimusta kulttuuri-ilmaisujen moninaisuuden suojelemisesta ja edistämisestä sekä Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen toimintaohjelmaa Agenda 2030. Tarkemmin sanottuna






  a) | kyseisen lähestymistavan olisi sisällettävä alhaalta lähtevä näkökulma ja samalla kunnioitettava kulttuurialan riippumattomuutta, vahvistettava ilmaisuvapautta ja taiteilijoiden integriteettiä, kannustettava suoriin kontakteihin taiteilijoiden, kulttuurialan toimijoiden ja kansalaisyhteiskunnan välillä ja mahdollistettava riittävä joustavuus nopeasti muuttuvan maailmanlaajuisen tilanteen ottamiseksi huomioon, |
| --- | --- | --- |

6.

OTTAEN ASIANMUKAISESTI HUOMIOON Euroopan unionin ja jäsenvaltioiden toimivaltuudet sekä toissijaisuusperiaatteen KOROSTAA, että strategisen lähestymistavan kansainvälisiin kulttuurisuhteisiin olisi katettava kaikki asiaankuuluvat politiikan alat ja siinä olisi otettava huomioon 8. kesäkuuta 2016 annettu yhteinen tiedonanto. Sen olisi myös noudatettava vuoden 2005 Unescon yleissopimusta kulttuuri-ilmaisujen moninaisuuden suojelemisesta ja edistämisestä sekä Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen toimintaohjelmaa Agenda 2030. Tarkemmin sanottuna

a)

kyseisen lähestymistavan olisi sisällettävä alhaalta lähtevä näkökulma ja samalla kunnioitettava kulttuurialan riippumattomuutta, vahvistettava ilmaisuvapautta ja taiteilijoiden integriteettiä, kannustettava suoriin kontakteihin taiteilijoiden, kulttuurialan toimijoiden ja kansalaisyhteiskunnan välillä ja mahdollistettava riittävä joustavuus nopeasti muuttuvan maailmanlaajuisen tilanteen ottamiseksi huomioon,

| b) | lähestymistapa olisi kehitettävä siitä lähtökohdasta, että kansainväliset kulttuurisuhteet voivat muotoutua ainoastaan, kun vaalitaan kulttuurista moninaisuutta EU:ssa ja siten voimaannutetaan kansalaiset laajentamaan kulttuurista arvostustaan ja tietämystään, edistetään heidän luovuuttaan ja kannustetaan vastavuoroiseen oppimiseen ja vuoropuheluun, joita tuetaan ajan mittaan monikulttuuristen taitojen (5) kehittämiseksi edelleen ja kulttuurienvälisen vuoropuhelun edistämiseksi, |
| --- | --- |

b)

lähestymistapa olisi kehitettävä siitä lähtökohdasta, että kansainväliset kulttuurisuhteet voivat muotoutua ainoastaan, kun vaalitaan kulttuurista moninaisuutta EU:ssa ja siten voimaannutetaan kansalaiset laajentamaan kulttuurista arvostustaan ja tietämystään, edistetään heidän luovuuttaan ja kannustetaan vastavuoroiseen oppimiseen ja vuoropuheluun, joita tuetaan ajan mittaan monikulttuuristen taitojen (5) kehittämiseksi edelleen ja kulttuurienvälisen vuoropuhelun edistämiseksi,

| c) | sillä olisi kannustettava yhtenäisiin ja johdonmukaisiin ponnistuksiin varmistaen samalla kokonaisvaltainen täydentävyys suhteessa jäsenvaltioiden toimiin. Täydentävyyttä olisi oltava myös suhteessa kansainvälisellä tasolla – esimerkiksi Euroopan neuvoston ja Unescon puitteissa – toteutettaviin toimiin, ja samalla olisi vältettävä päällekkäistä työtä, |
| --- | --- |

c)

sillä olisi kannustettava yhtenäisiin ja johdonmukaisiin ponnistuksiin varmistaen samalla kokonaisvaltainen täydentävyys suhteessa jäsenvaltioiden toimiin. Täydentävyyttä olisi oltava myös suhteessa kansainvälisellä tasolla – esimerkiksi Euroopan neuvoston ja Unescon puitteissa – toteutettaviin toimiin, ja samalla olisi vältettävä päällekkäistä työtä,

| 7. | siitä lähtökohdasta, että kulttuuri on olennainen osa EU:n kansainvälisiä suhteita, SUOSITTELEE puheenjohtajan tukiryhmän aktivoimista toimimaan monialaisena foorumina, joka laatii yhdennetyn, kattavan ja vaiheittaisen kansainvälisen kulttuurisuhteita koskevan EU:n strategisen lähestymistavan, jolla etsitään synergiamahdollisuuksia kaikilla asiaankuuluvilla politiikanaloilla toissijaisuusperiaatetta täysimääräisesti kunnioittaen. Siinä yhteydessä tukiryhmä määrittelisi kyseiselle lähestymistavalle yhteiset strategiset periaatteet, tavoitteet ja painopisteet sisällytettäviksi etenemissuunnitelmaan ja täsmentäisi samalla, missä asioissa yhteinen EU:n tason toiminta voisi tulla kyseeseen, |
| --- | --- |

7.

siitä lähtökohdasta, että kulttuuri on olennainen osa EU:n kansainvälisiä suhteita, SUOSITTELEE puheenjohtajan tukiryhmän aktivoimista toimimaan monialaisena foorumina, joka laatii yhdennetyn, kattavan ja vaiheittaisen kansainvälisen kulttuurisuhteita koskevan EU:n strategisen lähestymistavan, jolla etsitään synergiamahdollisuuksia kaikilla asiaankuuluvilla politiikanaloilla toissijaisuusperiaatetta täysimääräisesti kunnioittaen. Siinä yhteydessä tukiryhmä määrittelisi kyseiselle lähestymistavalle yhteiset strategiset periaatteet, tavoitteet ja painopisteet sisällytettäviksi etenemissuunnitelmaan ja täsmentäisi samalla, missä asioissa yhteinen EU:n tason toiminta voisi tulla kyseeseen,

KEHOTTAA JÄSENVALTIOITA

| 8. | tehostamaan yhteistyötä asiaankuuluvien ministeriöiden, erityisesti kulttuuri- ja ulkoasiainministeriöiden, samoin kuin paikallis- ja alueviranomaisten sekä sidosryhmien välillä, |
| --- | --- |

8.

tehostamaan yhteistyötä asiaankuuluvien ministeriöiden, erityisesti kulttuuri- ja ulkoasiainministeriöiden, samoin kuin paikallis- ja alueviranomaisten sekä sidosryhmien välillä,

PYYTÄÄ KOMISSIOTA JA EUROOPAN ULKOSUHDEHALLINTOA (EUH)

| 9. | tukemaan puheenjohtajan tukiryhmää tarjoamalla teknistä asiantuntemusta esimerkiksi kulttuuridiplomatian foorumin kautta (6), |
| --- | --- |

9.

tukemaan puheenjohtajan tukiryhmää tarjoamalla teknistä asiantuntemusta esimerkiksi kulttuuridiplomatian foorumin kautta (6),

| 10. | asettamaan etusijalle kansainvälisiä kulttuurisuhteita koskevat aloitteet EU:n politiikkojen ja ohjelmien avulla ja harkitsemaan niiden näkyvyyden mahdollistamista yhden yhteisen portaalin kautta, |
| --- | --- |

10.

asettamaan etusijalle kansainvälisiä kulttuurisuhteita koskevat aloitteet EU:n politiikkojen ja ohjelmien avulla ja harkitsemaan niiden näkyvyyden mahdollistamista yhden yhteisen portaalin kautta,

PYYTÄÄ JÄSENVALTIOITA, KOMISSIOTA JA ULKOSUHDEHALLINTOA

| 11. | keräämään ja vaihtamaan parhaita käytäntöjä kulttuurialoitteista kolmansissa maissa, mukaan lukien kulttuuridiplomatian foorumin kautta, |
| --- | --- |

11.

keräämään ja vaihtamaan parhaita käytäntöjä kulttuurialoitteista kolmansissa maissa, mukaan lukien kulttuuridiplomatian foorumin kautta,

| 12. | harkitsemaan pilottihankkeita kolmansissa maissa yhteistyön muotojen testaamiseksi, mukaan lukien yhteiset toimet ja luovat monialaiset kumppanuudet, joihin osallistuu paikallisia kulttuurialan toimijoita, paikallis- ja alueviranomaisia, asiaankuuluvia kansalaisjärjestöjä, kansallisia kulttuuri-instituutteja, kulttuuri-instituuttien verkoston (EUNIC) (7) keskittymiä ja EU:n edustustoja. |
| --- | --- |

12.

harkitsemaan pilottihankkeita kolmansissa maissa yhteistyön muotojen testaamiseksi, mukaan lukien yhteiset toimet ja luovat monialaiset kumppanuudet, joihin osallistuu paikallisia kulttuurialan toimijoita, paikallis- ja alueviranomaisia, asiaankuuluvia kansalaisjärjestöjä, kansallisia kulttuuri-instituutteja, kulttuuri-instituuttien verkoston (EUNIC) (7) keskittymiä ja EU:n edustustoja.

---

(1)  Neuvoston päätelmät kulttuurista EU:n ulkosuhteissa ja erityisesti kehitysyhteistyössä (EUVL C 417, 15.12.2015, s. 41).

(2)  Asiak. 10082/16.

(3)  Asiak. 13202/16.

(4)  Asiak. 10715/16.

(5)  Neuvoston päätelmät, annettu 22 päivänä toukokuuta 2008, monikulttuurisista taidoista (EUVL C 141, 7.6.2008, s. 14).

(6)  Euroopan komission ulkopolitiikan välineiden hallinto käynnisti kulttuuridiplomatian foorumin maaliskuussa 2016 EU:n toimielinten tukemiseksi kansainvälisiä kulttuurisuhteita koskevan EU:n strategian täytäntöönpanossa. Foorumin tavoitteena on toteuttaa toimia, joilla parannetaan EU:n kulttuurista toimintaa kolmansien maiden ja niiden kansalaisten kanssa, pääasiassa tukemalla ja neuvomalla EU:n toimielimiä, EU:n edustustot mukaan lukien, ja perustaa maailmanlaajuinen kulttuurialan johtajuutta koskeva koulutusohjelma.

(Lähde: http://www.cultureinexternalrelations.eu/)

(7)  EUNIC (Euroopan kulttuuri-instituuttien verkosto) on kattoverkosto, joka kokoaa yhteen kansallisia kulttuuri-instituutteja ja suurlähetystöjä.

---

| 15.6.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 189/40 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 189/40

---

Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätelmät urheilusta sosiaalista osallisuutta edistävänä vapaaehtoistyön alana

(2017/C 189/09)

EU:N NEUVOSTO JA NEUVOSTOSSA KOKOONTUNEET JÄSENVALTIOIDEN HALLITUSTEN EDUSTAJAT, jotka

PALAUTTAVAT MIELEEN SEURAAVAA:

| 1. | Urheilu on laajin sosiaalisen ja vapaaehtoistoiminnan ala Euroopassa. Se kiinnostaa monia, ja sillä on tärkeä rooli eritaustaisten ihmisten saattamisessa yhteen. |
| --- | --- |

1.

Urheilu on laajin sosiaalisen ja vapaaehtoistoiminnan ala Euroopassa. Se kiinnostaa monia, ja sillä on tärkeä rooli eritaustaisten ihmisten saattamisessa yhteen.

| 2. | Euroopan yhteiskuntien tämän hetken haasteena on säilyä yhtenäisinä ja osallistavina. Urheilualan vapaaehtoistyö on yhteiskunnallista osallistumista, joka voi tukea sosiaalista integraatiota, edistää aktiivista kansalaisuutta ja torjua sosiaalista syrjäytymistä (1). |
| --- | --- |

2.

Euroopan yhteiskuntien tämän hetken haasteena on säilyä yhtenäisinä ja osallistavina. Urheilualan vapaaehtoistyö on yhteiskunnallista osallistumista, joka voi tukea sosiaalista integraatiota, edistää aktiivista kansalaisuutta ja torjua sosiaalista syrjäytymistä (1).

| 3. | Vapaaehtoistyö urheilun parissa voi vahvistaa haavoittuvien yhteiskunnan jäsenten tunnetta yhteiskuntaan kuulumisesta. Tämä voi auttaa edistämään aktiivista kansalaisuutta. Näissä neuvoston päätelmissä otetaan huomioon eurooppalaisen yhteiskunnan moninaisuus, ja niiden tarkoituksena on kiinnittää huomiota syrjäytymisvaarassa oleviin väestöryhmiin, erityisesti maahanmuuttajiin ja pakolaisiin (2), ikääntyneisiin ja vammaisiin henkilöihin sekä haavoittuviin nuoriin (3). |
| --- | --- |

3.

Vapaaehtoistyö urheilun parissa voi vahvistaa haavoittuvien yhteiskunnan jäsenten tunnetta yhteiskuntaan kuulumisesta. Tämä voi auttaa edistämään aktiivista kansalaisuutta. Näissä neuvoston päätelmissä otetaan huomioon eurooppalaisen yhteiskunnan moninaisuus, ja niiden tarkoituksena on kiinnittää huomiota syrjäytymisvaarassa oleviin väestöryhmiin, erityisesti maahanmuuttajiin ja pakolaisiin (2), ikääntyneisiin ja vammaisiin henkilöihin sekä haavoittuviin nuoriin (3).

TOTEAVAT SEURAAVAA:

| 4. | Vaikka talous- ja finanssikriisistä ollaan vasta hitaasti toipumassa, useat EU:n jäsenvaltiot ovat jatkaneet köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjumista (4). Sosiaalinen osallisuus edellyttää, että yhteiskunnan kaikkia ryhmiä kohdellaan yhdenvertaisesti ja kiinnitetään erityistä huomiota osallistumiseen. |
| --- | --- |

4.

Vaikka talous- ja finanssikriisistä ollaan vasta hitaasti toipumassa, useat EU:n jäsenvaltiot ovat jatkaneet köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjumista (4). Sosiaalinen osallisuus edellyttää, että yhteiskunnan kaikkia ryhmiä kohdellaan yhdenvertaisesti ja kiinnitetään erityistä huomiota osallistumiseen.

| 5. | Kolmansien maiden konfliktien, kriisien ja epävakaiden tilanteiden vuoksi muuttajien ja pakolaisten lukumäärä (5) Euroopassa on vuodesta 2010 alkaen kasvanut ennennäkemättömällä tavalla käynnistäen täällä muuttoliike- ja pakolaiskriisin, jossa EU:n jäsenvaltiot yrittävät selvitä laajamittaisen maahantulon vaikutuksista. |
| --- | --- |

5.

Kolmansien maiden konfliktien, kriisien ja epävakaiden tilanteiden vuoksi muuttajien ja pakolaisten lukumäärä (5) Euroopassa on vuodesta 2010 alkaen kasvanut ennennäkemättömällä tavalla käynnistäen täällä muuttoliike- ja pakolaiskriisin, jossa EU:n jäsenvaltiot yrittävät selvitä laajamittaisen maahantulon vaikutuksista.

| 6. | Neuvoston, komission ja Euroopan parlamentin yhteisessä julistuksessa EU:n lainsäädäntöprioriteeteista vuodelle 2017 pyritään vastaamaan EU:n tämän hetken kiireellisimpiin haasteisiin. Yhteisessä julistuksessa esitetään kuusi ensisijaisina käsiteltävää erityisalaa. EU:n sosiaalisen ulottuvuuden edistäminen ja EU:n muuttoliikepolitiikan uudistaminen ja kehittäminen kuuluvat näihin kuuteen ensisijaiseen alaan (6). |
| --- | --- |

6.

Neuvoston, komission ja Euroopan parlamentin yhteisessä julistuksessa EU:n lainsäädäntöprioriteeteista vuodelle 2017 pyritään vastaamaan EU:n tämän hetken kiireellisimpiin haasteisiin. Yhteisessä julistuksessa esitetään kuusi ensisijaisina käsiteltävää erityisalaa. EU:n sosiaalisen ulottuvuuden edistäminen ja EU:n muuttoliikepolitiikan uudistaminen ja kehittäminen kuuluvat näihin kuuteen ensisijaiseen alaan (6).

| 7. | Urheilualan vapaaehtoistyö voi tavoittaa ihmisiä kansainvälisellä, kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla sekä kannustaa aktiiviseen kansalaisuuteen, ja se voi olla myös tehokas sosiaalinen väline monilla aloilla. Sitä voidaan käyttää helpottamaan kasvavan muuttajaväestön integrointia, torjumaan sosiaalista syrjäytymistä tai lisäämään sukupolvien välistä solidaarisuutta sekä edistämään sukupuolten tasa-arvoa. Sillä on olennainen tehtävä sosiaalisen yhteenkuuluvuuden ja osallistavien yhteiskuntien luomisessa. Tämän osalta paikallisviranomaisilla on keskeinen rooli yhteistyössä urheiluseurojen ja -yhdistysten sekä muiden urheilua työskentelymenetelmänään käyttävien yhteisöjen kanssa. |
| --- | --- |

7.

Urheilualan vapaaehtoistyö voi tavoittaa ihmisiä kansainvälisellä, kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla sekä kannustaa aktiiviseen kansalaisuuteen, ja se voi olla myös tehokas sosiaalinen väline monilla aloilla. Sitä voidaan käyttää helpottamaan kasvavan muuttajaväestön integrointia, torjumaan sosiaalista syrjäytymistä tai lisäämään sukupolvien välistä solidaarisuutta sekä edistämään sukupuolten tasa-arvoa. Sillä on olennainen tehtävä sosiaalisen yhteenkuuluvuuden ja osallistavien yhteiskuntien luomisessa. Tämän osalta paikallisviranomaisilla on keskeinen rooli yhteistyössä urheiluseurojen ja -yhdistysten sekä muiden urheilua työskentelymenetelmänään käyttävien yhteisöjen kanssa.

| 8. | Ikääntyneet ovat tärkeä, kasvava osa eurooppalaista yhteiskuntaa, taloutta, kulttuuria ja elämää. Pienituloisuus, heikko terveys, korkea ikä ja/tai sukupuoleen perustuva syrjintä, alentunut fyysinen tai henkinen kapasiteetti, työttömyys, eristyneisyys, kaltoinkohtelu ja rajoitettu pääsy palveluihin ovat tekijöitä, joiden yhteisvaikutus voi kasvattaa köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen riskiä (7) joidenkin tähän ryhmään kuuluvien kohdalla. Urheilualan vapaaehtoistyö voi saada heidät eristyksistä muiden pariin jakamaan kokemuksiaan ja tukemaan näin sukupolvien välistä vuoropuhelua. |
| --- | --- |

8.

Ikääntyneet ovat tärkeä, kasvava osa eurooppalaista yhteiskuntaa, taloutta, kulttuuria ja elämää. Pienituloisuus, heikko terveys, korkea ikä ja/tai sukupuoleen perustuva syrjintä, alentunut fyysinen tai henkinen kapasiteetti, työttömyys, eristyneisyys, kaltoinkohtelu ja rajoitettu pääsy palveluihin ovat tekijöitä, joiden yhteisvaikutus voi kasvattaa köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen riskiä (7) joidenkin tähän ryhmään kuuluvien kohdalla. Urheilualan vapaaehtoistyö voi saada heidät eristyksistä muiden pariin jakamaan kokemuksiaan ja tukemaan näin sukupolvien välistä vuoropuhelua.

| 9. | Erilaisten taitojen ja osaamisen kehittämisen lisäksi urheilualan vapaaehtoistyö tarjoaa nuorille tilaisuuksia epäviralliseen ja arkioppimiseen ja sitä kautta mahdollisuuksia muodostaa urheilussa kehittyviin arvoihin perustuvia myönteisiä sosiaalisia asenteita (8). Urheilualan vapaaehtoistyö voi toimia myös turvaverkkona nuorille, jotka ovat koulutuksen tai työelämän ulkopuolella ja yhteiskunnan laitamilla (9). |
| --- | --- |

9.

Erilaisten taitojen ja osaamisen kehittämisen lisäksi urheilualan vapaaehtoistyö tarjoaa nuorille tilaisuuksia epäviralliseen ja arkioppimiseen ja sitä kautta mahdollisuuksia muodostaa urheilussa kehittyviin arvoihin perustuvia myönteisiä sosiaalisia asenteita (8). Urheilualan vapaaehtoistyö voi toimia myös turvaverkkona nuorille, jotka ovat koulutuksen tai työelämän ulkopuolella ja yhteiskunnan laitamilla (9).

| 10. | Kun vammaisille henkilöille taataan yhtäläiset mahdollisuudet, he voivat osallistua urheilutoimintaan vapaaehtoisina yhdenvertaisesti muiden kanssa (10). Kaikilla vammaisilla henkilöillä olisi oltava oikeus osallistua täysipainoisesti urheilutoimintaan, myös vapaaehtoistyöntekijöinä (11); |
| --- | --- |

10.

Kun vammaisille henkilöille taataan yhtäläiset mahdollisuudet, he voivat osallistua urheilutoimintaan vapaaehtoisina yhdenvertaisesti muiden kanssa (10). Kaikilla vammaisilla henkilöillä olisi oltava oikeus osallistua täysipainoisesti urheilutoimintaan, myös vapaaehtoistyöntekijöinä (11);

PANEVAT MERKILLE SEURAAVAA:

| 11. | Vuoden 2014 eurobarometrin mukaan 7 prosenttia EU:n kansalaisista ilmoittaa osallistuvansa urheilutoimintaa tukevaan vapaaehtoistyöhön (12). Kyselyn mukaan kolmasosa vastaajista käyttää yli kuusi tuntia kuukaudessa vapaaehtoistyöhön ja 8 prosenttia vastaajista vähintään 21 tuntia. |
| --- | --- |

11.

Vuoden 2014 eurobarometrin mukaan 7 prosenttia EU:n kansalaisista ilmoittaa osallistuvansa urheilutoimintaa tukevaan vapaaehtoistyöhön (12). Kyselyn mukaan kolmasosa vastaajista käyttää yli kuusi tuntia kuukaudessa vapaaehtoistyöhön ja 8 prosenttia vastaajista vähintään 21 tuntia.

| 12. | Vapaaehtoistyöllä on keskeinen merkitys ihmisten saattamisessa osaksi yhteiskuntaa, sillä se vahvistaa aktiivisten kansalaisten asemaa, lisää työllistyvyyttä sekä edistää arvoja ja kulttuurienvälistä vuoropuhelua. Urheilualan vapaaehtoistyötä tehdään eri muodoissa, ja sitä voidaan harjoittaa satunnaisesti (esimerkiksi paikallisten, alueellisten, kansallisten ja kansainvälisten urheilutilaisuuksien valmistelu ja järjestäminen) tai säännöllisemmin päivittäiseltä pohjalta (esimerkiksi urheilualan eri urheiluelinten tai -yhdistysten toimintaan liittyvien tehtävien hoito (13)). |
| --- | --- |

12.

Vapaaehtoistyöllä on keskeinen merkitys ihmisten saattamisessa osaksi yhteiskuntaa, sillä se vahvistaa aktiivisten kansalaisten asemaa, lisää työllistyvyyttä sekä edistää arvoja ja kulttuurienvälistä vuoropuhelua. Urheilualan vapaaehtoistyötä tehdään eri muodoissa, ja sitä voidaan harjoittaa satunnaisesti (esimerkiksi paikallisten, alueellisten, kansallisten ja kansainvälisten urheilutilaisuuksien valmistelu ja järjestäminen) tai säännöllisemmin päivittäiseltä pohjalta (esimerkiksi urheilualan eri urheiluelinten tai -yhdistysten toimintaan liittyvien tehtävien hoito (13)).

| 13. | Sosiaalista osallisuutta ja vapaaehtoistyötä urheilualalla koskevien toimintapolitiikkojen tueksi ei ole vielä tutkittua näyttöä. Tähän mennessä ei ole tehty systemaattista kansainvälistä tutkimusta, joka kohdistuisi urheiluyhdistysten, -liittojen, -seurojen tai muiden sosiaalista osallisuutta ja vapaaehtoistyötä urheilussa edistävien yhteisöjen poliittisiin edellytyksiin, taloudellisiin ja sosiaalisiin vaikutuksiin tai rakenteellisiin ominaisuuksiin. (14)
   (15) |
| --- | --- |

13.

Sosiaalista osallisuutta ja vapaaehtoistyötä urheilualalla koskevien toimintapolitiikkojen tueksi ei ole vielä tutkittua näyttöä. Tähän mennessä ei ole tehty systemaattista kansainvälistä tutkimusta, joka kohdistuisi urheiluyhdistysten, -liittojen, -seurojen tai muiden sosiaalista osallisuutta ja vapaaehtoistyötä urheilussa edistävien yhteisöjen poliittisiin edellytyksiin, taloudellisiin ja sosiaalisiin vaikutuksiin tai rakenteellisiin ominaisuuksiin. (14)
   (15)

| 14. | Euroopan solidaarisuusjoukot pyrkivät antamaan useammille nuorille mahdollisuuden osallistua monenlaiseen solidaarisuustoimintaan vapaaehtoistyössä, ansiotyössä, harjoittelussa tai oppisopimuskoulutuksessa ja auttaa käsittelemään haastavia tilanteita eri puolilla Eurooppaa. Tämä voi auttaa heitä kehittämään tarvittavaa osaamista sekä työmarkkinoita että aktiivista kansalaisuutta varten, mikä vuorostaan voisi edistää sosiaalista osallisuutta ja EU:n arvoja (16). |
| --- | --- |

14.

Euroopan solidaarisuusjoukot pyrkivät antamaan useammille nuorille mahdollisuuden osallistua monenlaiseen solidaarisuustoimintaan vapaaehtoistyössä, ansiotyössä, harjoittelussa tai oppisopimuskoulutuksessa ja auttaa käsittelemään haastavia tilanteita eri puolilla Eurooppaa. Tämä voi auttaa heitä kehittämään tarvittavaa osaamista sekä työmarkkinoita että aktiivista kansalaisuutta varten, mikä vuorostaan voisi edistää sosiaalista osallisuutta ja EU:n arvoja (16).

KEHOTTAVAT JÄSENVALTIOITA

| 15. | tutkimaan ja vahvistamaan urheilua sosiaalista osallisuutta edistävänä vapaaehtoistyön alana. Tämä voidaan tehdä tukemalla ja kannustamalla paikallisia ja alueellisia viranomaisia yhteistyössä urheiluseurojen ja -järjestöjen kanssa, kansalaisjärjestöt mukaan lukien, käyttämään työssään urheilua keinona antaa sosiaalisesti syrjäytyneille mahdollisuus osallistumiseen. Näin voitaisiin edistää ja kehittää innovatiivisia tapoja kannustaa sosiaalista osallistamista vähemmistöjen ja haavoittuvien väestöryhmien, mukaan lukien eristyksissä elävien ikääntyneiden, haavoittuvien nuorten, vammaisten henkilöiden, maahanmuuttajien ja pakolaisten, kohdalla edistämällä vapaaehtoistyötä urheilussa ja antamalla siten kyseisille vähemmistöryhmille uusia taitoja sekä saamalla heidät ottamaan urheilun elämäntavakseen, |
| --- | --- |

15.

tutkimaan ja vahvistamaan urheilua sosiaalista osallisuutta edistävänä vapaaehtoistyön alana. Tämä voidaan tehdä tukemalla ja kannustamalla paikallisia ja alueellisia viranomaisia yhteistyössä urheiluseurojen ja -järjestöjen kanssa, kansalaisjärjestöt mukaan lukien, käyttämään työssään urheilua keinona antaa sosiaalisesti syrjäytyneille mahdollisuus osallistumiseen. Näin voitaisiin edistää ja kehittää innovatiivisia tapoja kannustaa sosiaalista osallistamista vähemmistöjen ja haavoittuvien väestöryhmien, mukaan lukien eristyksissä elävien ikääntyneiden, haavoittuvien nuorten, vammaisten henkilöiden, maahanmuuttajien ja pakolaisten, kohdalla edistämällä vapaaehtoistyötä urheilussa ja antamalla siten kyseisille vähemmistöryhmille uusia taitoja sekä saamalla heidät ottamaan urheilun elämäntavakseen,

| 16. | edistämään urheilualan vapaaehtoistyötä yhteiskunnan kaikkiin ryhmiin kuuluvien ihmisten keskuudessa, mukaan lukien maahanmuuttajat, ikääntyneet, vammaiset henkilöt ja haavoittuvat nuoret, |
| --- | --- |

16.

edistämään urheilualan vapaaehtoistyötä yhteiskunnan kaikkiin ryhmiin kuuluvien ihmisten keskuudessa, mukaan lukien maahanmuuttajat, ikääntyneet, vammaiset henkilöt ja haavoittuvat nuoret,

| 17. | kehittämään ja edistämään urheilualan vapaaehtoistyötä arvostettuna koulutuksellisena toimintaperiaatteena, joka olisi sisällytettävä epävirallisen ja arkioppimisen eri tasoihin, ottaen mukaan nuoriso- ja urheilujärjestöt ja muut kansalaisyhteiskunnan sidosryhmät ja vahvistaen niiden välistä yhteistyötä. Tähän voisi kuulua yhteistyössä urheilujärjestöjen kanssa toteutettavia koulutusohjelmia, joissa korostetaan fyysisen ja henkisen hyvinvoinnin hyötyjä sekä vapaaehtoistyöntekijöiden tärkeyttä urheilutoiminnassa, |
| --- | --- |

17.

kehittämään ja edistämään urheilualan vapaaehtoistyötä arvostettuna koulutuksellisena toimintaperiaatteena, joka olisi sisällytettävä epävirallisen ja arkioppimisen eri tasoihin, ottaen mukaan nuoriso- ja urheilujärjestöt ja muut kansalaisyhteiskunnan sidosryhmät ja vahvistaen niiden välistä yhteistyötä. Tähän voisi kuulua yhteistyössä urheilujärjestöjen kanssa toteutettavia koulutusohjelmia, joissa korostetaan fyysisen ja henkisen hyvinvoinnin hyötyjä sekä vapaaehtoistyöntekijöiden tärkeyttä urheilutoiminnassa,

| 18. | edistämään vapaaehtoistyötä järjestämällä suuria urheilutapahtumia yhdessä urheiluliikkeen kanssa. Suuret urheilutapahtumat voivat tarjota erinomaisen tilaisuuden luoda sopivat olosuhteet vapaaehtoisten kouluttamiselle ja auttaa näitä hankkimaan tarvittavan osaamisen, |
| --- | --- |

18.

edistämään vapaaehtoistyötä järjestämällä suuria urheilutapahtumia yhdessä urheiluliikkeen kanssa. Suuret urheilutapahtumat voivat tarjota erinomaisen tilaisuuden luoda sopivat olosuhteet vapaaehtoisten kouluttamiselle ja auttaa näitä hankkimaan tarvittavan osaamisen,

PYYTÄVÄT EUROOPAN KOMISSIOTA

| 19. | tukemaan urheilualan vapaaehtoistyöhön liittyvien hyvien käytäntöjen ja tietojen vaihtoa kaikkien EU:n jäsenvaltioiden kesken ottaen huomioon urheilualan vapaaehtoistyön panos ja vaikutus sosiaaliseen osallisuuteen, |
| --- | --- |

19.

tukemaan urheilualan vapaaehtoistyöhön liittyvien hyvien käytäntöjen ja tietojen vaihtoa kaikkien EU:n jäsenvaltioiden kesken ottaen huomioon urheilualan vapaaehtoistyön panos ja vaikutus sosiaaliseen osallisuuteen,

| 20. | harkitsemaan tukea kansainvälisille aloitteille (muun muassa hyvien käytäntöjen vaihdolle, tutkimuksille, verkostoille ja hankkeille), joissa keskitytään sosiaalista osallisuutta koskevien kansallisten ja kansainvälisten strategisten toimien täytäntöönpanoon EU:n rahoitusohjelmista, erityisesti Erasmus+-ohjelmasta ja Euroopan sosiaalirahastosta, kohdennettavaksi urheilualan vapaaehtoistyöhön, |
| --- | --- |

20.

harkitsemaan tukea kansainvälisille aloitteille (muun muassa hyvien käytäntöjen vaihdolle, tutkimuksille, verkostoille ja hankkeille), joissa keskitytään sosiaalista osallisuutta koskevien kansallisten ja kansainvälisten strategisten toimien täytäntöönpanoon EU:n rahoitusohjelmista, erityisesti Erasmus+-ohjelmasta ja Euroopan sosiaalirahastosta, kohdennettavaksi urheilualan vapaaehtoistyöhön,

PYYTÄVÄT EUROOPAN KOMISSIOTA JA JÄSENVALTIOITA NIIDEN TOIMIVALLAN PUITTEISSA

| 21. | pitämään Euroopan urheiluviikkoa aloitteena, jolla edistetään urheilualan vapaaehtoistyötä ja pyritään saamaan mukaan ihmisiä kaikista yhteiskunnan osista. Se voi olla keino tavoittaa yhteiskunnan kaikki kerrokset, kun heikoimmassa asemassa olevilla alueilla järjestetään toimintaa, jolla asukkaita innostetaan urheilun pariin vapaaehtoistyöntekijöiksi, |
| --- | --- |

21.

pitämään Euroopan urheiluviikkoa aloitteena, jolla edistetään urheilualan vapaaehtoistyötä ja pyritään saamaan mukaan ihmisiä kaikista yhteiskunnan osista. Se voi olla keino tavoittaa yhteiskunnan kaikki kerrokset, kun heikoimmassa asemassa olevilla alueilla järjestetään toimintaa, jolla asukkaita innostetaan urheilun pariin vapaaehtoistyöntekijöiksi,

| 22. | edistämään urheilualan vapaaehtoistyössä hankitun epävirallisen ja arkioppimisen tunnustamista ja validointia, erityisesti käyttämällä eurooppalaisia välineitä ja ohjausta (17), jotka voivat helpottaa saatujen oppimistulosten validointia ja parantaa niiden vertailukelpoisuutta, selkeyttä ja tunnustamista. Tavoitteena olisi tutkia, miten vahvistaa vapaaehtoisten asemaa heidän hankkimansa osaamisen tunnustamisen varmistamiseksi, |
| --- | --- |

22.

edistämään urheilualan vapaaehtoistyössä hankitun epävirallisen ja arkioppimisen tunnustamista ja validointia, erityisesti käyttämällä eurooppalaisia välineitä ja ohjausta (17), jotka voivat helpottaa saatujen oppimistulosten validointia ja parantaa niiden vertailukelpoisuutta, selkeyttä ja tunnustamista. Tavoitteena olisi tutkia, miten vahvistaa vapaaehtoisten asemaa heidän hankkimansa osaamisen tunnustamisen varmistamiseksi,

| 23. | edistämään rakenne- ja sijoitusrahastojen ja koheesiorahaston käyttöä infrastruktuuria varten ja muita ohjelmia urheiluseuroja varten nykyisten sosiaalisten olojen parantamiseksi erityisesti niillä alueilla, joilla on tavallista enemmän syrjäytymisvaarassa olevia väestöryhmiä, |
| --- | --- |

23.

edistämään rakenne- ja sijoitusrahastojen ja koheesiorahaston käyttöä infrastruktuuria varten ja muita ohjelmia urheiluseuroja varten nykyisten sosiaalisten olojen parantamiseksi erityisesti niillä alueilla, joilla on tavallista enemmän syrjäytymisvaarassa olevia väestöryhmiä,

| 24. | edistämään Euroopan solidaarisuusjoukkojen toimintaperiaatetta urheilujärjestöissä ja rohkaisemaan niitä osallistumaan tähän aloitteeseen, jotta urheilun alalla aktiiviset nuoret pääsevät helpommin ohjelman piiriin, |
| --- | --- |

24.

edistämään Euroopan solidaarisuusjoukkojen toimintaperiaatetta urheilujärjestöissä ja rohkaisemaan niitä osallistumaan tähän aloitteeseen, jotta urheilun alalla aktiiviset nuoret pääsevät helpommin ohjelman piiriin,

KEHOTTAVAT URHEILULIIKETTÄ HARKITSEMAAN SEURAAVAA:

| 25. | rohkaistaan maahanmuuttajien ja pakolaisten, ikääntyneiden, vammaisten henkilöiden ja haavoittuvien nuorten osallisuutta erilaisissa vapaaehtoistehtävissä ruohonjuuritason urheilutoiminnassa järjestämällä pieniä ja suuria urheilutapahtumia ja helpottamalla pääsyä urheilun vapaaehtoistyöhön urheilun ruohonjuuritasolla näiden henkilöiden voimaannuttamiseksi, |
| --- | --- |

25.

rohkaistaan maahanmuuttajien ja pakolaisten, ikääntyneiden, vammaisten henkilöiden ja haavoittuvien nuorten osallisuutta erilaisissa vapaaehtoistehtävissä ruohonjuuritason urheilutoiminnassa järjestämällä pieniä ja suuria urheilutapahtumia ja helpottamalla pääsyä urheilun vapaaehtoistyöhön urheilun ruohonjuuritasolla näiden henkilöiden voimaannuttamiseksi,

| 26. | kehitetään urheilujärjestöjen, nuorisojärjestöjen ja muiden kansalaisjärjestöjen kanssa yhteistyötä, jotta löydettäisiin keinoja innostaa, saada mukaan ja sitouttaa vapaaehtoisia ja voitaisiin tarjota mahdollisimman paljon tilaisuuksia vapaaehtoistyöhön urheilun alalla, esimerkiksi suurten urheilutapahtumien yhteydessä, |
| --- | --- |

26.

kehitetään urheilujärjestöjen, nuorisojärjestöjen ja muiden kansalaisjärjestöjen kanssa yhteistyötä, jotta löydettäisiin keinoja innostaa, saada mukaan ja sitouttaa vapaaehtoisia ja voitaisiin tarjota mahdollisimman paljon tilaisuuksia vapaaehtoistyöhön urheilun alalla, esimerkiksi suurten urheilutapahtumien yhteydessä,

| 27. | luodaan oppimis- ja koulutustilaisuuksia tarkoituksena parantaa urheilujärjestöjen vapaaehtoistyöntekijöiden, myös maahanmuuttajien ja pakolaisten, ikääntyneiden, vammaisten henkilöiden, haavoittuvien nuorten ja muiden vähemmistöjen, osaamista ja samalla huolehtia niiden henkilöiden valmiuksien kehittämisestä, jotka vastaavat erilaisten vapaaehtoisryhmien värväämisestä ja johtamisesta, |
| --- | --- |

27.

luodaan oppimis- ja koulutustilaisuuksia tarkoituksena parantaa urheilujärjestöjen vapaaehtoistyöntekijöiden, myös maahanmuuttajien ja pakolaisten, ikääntyneiden, vammaisten henkilöiden, haavoittuvien nuorten ja muiden vähemmistöjen, osaamista ja samalla huolehtia niiden henkilöiden valmiuksien kehittämisestä, jotka vastaavat erilaisten vapaaehtoisryhmien värväämisestä ja johtamisesta,

| 28. | kannustetaan takaamaan yhtäläiset mahdollisuudet urheiluseuroissa, mukaan lukien syrjäytymisvaarassa olevien ryhmien yhdenvertainen kohtelu seuran jäsenyyden ja sen vapaaehtoistoimintaan osallistumisen osalta, |
| --- | --- |

28.

kannustetaan takaamaan yhtäläiset mahdollisuudet urheiluseuroissa, mukaan lukien syrjäytymisvaarassa olevien ryhmien yhdenvertainen kohtelu seuran jäsenyyden ja sen vapaaehtoistoimintaan osallistumisen osalta,

| 29. | edistetään ikääntyneiden osallistumista urheiluseurojen toimintaan ja vanhempien vapaaehtoistyöntekijöiden integroimista siten, että heidän arvokasta elämänkokemustaan hyödynnetään urheilutoiminnan rakenteiden kaikilla tasoilla. |
| --- | --- |

29.

edistetään ikääntyneiden osallistumista urheiluseurojen toimintaan ja vanhempien vapaaehtoistyöntekijöiden integroimista siten, että heidän arvokasta elämänkokemustaan hyödynnetään urheilutoiminnan rakenteiden kaikilla tasoilla.

---

(1)  Sosiaalisella syrjäytymisellä tarkoitetaan kehityskulkua, jossa henkilöt ajautuvat yhteiskunnan laitamille, joka rajoittaa heidän mahdollisuuksiaan hyödyntää resursseja ja mahdollisuuksia, estää heitä osallistumasta normaaliin sosiaaliseen ja kulttuurielämään ja saa heidät tuntemaan itsensä marginalisoituneiksi, voimattomiksi ja syrjityiksi.

(2)  Tässä asiakirjassa viitataan maahanmuuttajien ja pakolaisten kotouttamiseen EU:ssa laillisesti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten kotouttamisesta 9. joulukuuta 2016 annettujen neuvoston ja jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätelmien mukaisesti (15312/16).

(3)  Ryhmät, joihin kohdistuu valtaväestöä suurempi köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen riski. Etniset vähemmistöt, muuttajat, vammaiset henkilöt, kodittomat, päihdeongelmaiset, eristyksissä elävät ikääntyneet henkilöt ja myös nuoret ovat usein vaikeassa tilanteessa, joka voi lisätä sosiaalista syrjäytymistä, muun muassa alhaisen koulutustason, työttömyyden tai vajaatyöllisyyden vuoksi.

(4)  Social Policy Reforms in the EU: A Cross-national Comparison Social Inclusion Monitor Europe (SIM) –Reform Barometer. Jan Arpe, Simona Milio, Andrej Stuchlik (toim.).

(5)  Valkoinen kirja Euroopan tulevaisuudesta – Pohdintaa ja skenaarioita: EU27 vuoteen 2025 mennessä, s. 4: ”Pakolaiskriisi, jonka myötä Eurooppaan saapui 1,2 miljoonaa ihmistä vuonna 2015, on suurempi kuin kertaakaan toisen maailmansodan jälkeen” (katso myös alaviite 3).

(6)  Vuoden 2017 vuotuista toimielintenvälistä ohjelmasuunnittelua koskeva yhteinen julistus – Hyväksyminen. Asiak. 15375/16.

(7)  Active Senior Citizens for Europe – A Guide to the EU (2012) AGE Platform Europe.

(8)  EUVL C 372, 20.12.2011, s. 24.

(9)  Promoting Inclusion and Fundamental Values through Formal and Non-Formal Learning: EU Level measures to implement the Paris Declaration.

(10)  EUVL C 326, 3.12.2010, s. 5.

(11)  COM(2010) 636 final – ”Euroopan vammaisstrategia 2010–2020: Uudistettu sitoutuminen esteettömään Eurooppaan”.

(12)  Erityiseurobarometri nro 412: Urheilu ja liikunta (2014).

(13)  Inhimillisten voimavarojen kehittämistä urheilun alalla käsittelevä asiantuntijaryhmä. Suositukset urheilun alalla tehtävään vapaaehtoistyöhön kannustamiseksi oikeudellisia ja verotusmekanismeja koskevat parhaat käytännöt mukaan lukien.

(14)  SIVSCE-hanke (Social Inclusion and volunteering in sports clubs in Europe) Euroopan unionin Erasmus+ -ohjelman (2015–2017) tuella.

(15)  European Sport Inclusion Network (ESPIN, Euroopan urheilun osallistava verkosto) – Promoting Equal Opportunities of Migrants and Minorities through Volunteering in Sport.

(16)  Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artikla.

(17)  Neuvoston suositus, annettu 20 päivänä joulukuuta 2012, epävirallisen ja arkioppimisen validoinnista (EUVL C 398, 22.12.2012, s. 1).

---

LIITE

Seuraavissa keskeisissä asiakirjoissa korostetaan urheilualan vapaaehtoistoiminnan tärkeyttä sosiaalisen osallistamisen välineenä:

| 1. | Eurooppa 2020 -strategia ja yksi sen seitsemästä lippulaiva-aloitteesta, joka korostaa kasvun ja uusien työpaikkojen tarvetta. Ne auttavat köyhyysrajalla eläviä ja sosiaalisesti syrjäytyneitä pääsemään kiinni ihmisarvoiseen elämään ja osallistumaan aktiivisesti yhteiskuntaan (7110/10). |
| --- | --- |

1.

Eurooppa 2020 -strategia ja yksi sen seitsemästä lippulaiva-aloitteesta, joka korostaa kasvun ja uusien työpaikkojen tarvetta. Ne auttavat köyhyysrajalla eläviä ja sosiaalisesti syrjäytyneitä pääsemään kiinni ihmisarvoiseen elämään ja osallistumaan aktiivisesti yhteiskuntaan (7110/10).

| 2. | Neuvoston päätelmät, annettu 18 päivänä marraskuuta 2010, urheilun asemasta aktiivisen sosiaalisen osallisuuden lähteenä ja edistäjänä (EUVL C 326, 3.12.2010, s. 5). |
| --- | --- |

2.

Neuvoston päätelmät, annettu 18 päivänä marraskuuta 2010, urheilun asemasta aktiivisen sosiaalisen osallisuuden lähteenä ja edistäjänä (EUVL C 326, 3.12.2010, s. 5).

| 3. | Tiedonanto EU:n politiikasta ja vapaaehtoistyöstä: valtioiden rajat ylittävän vapaaehtoistoiminnan tunnustaminen ja edistäminen EU:ssa (COM(2011) 568 final). |
| --- | --- |

3.

Tiedonanto EU:n politiikasta ja vapaaehtoistyöstä: valtioiden rajat ylittävän vapaaehtoistoiminnan tunnustaminen ja edistäminen EU:ssa (COM(2011) 568 final).

| 4. | Neuvoston päätelmät urheiluun liittyvän vapaaehtoistoiminnan merkityksestä aktiivisen kansalaisuuden edistämisessä (EUVL C 372, 20.12.2011, s. 24). |
| --- | --- |

4.

Neuvoston päätelmät urheiluun liittyvän vapaaehtoistoiminnan merkityksestä aktiivisen kansalaisuuden edistämisessä (EUVL C 372, 20.12.2011, s. 24).

| 5. | Neuvoston suositus, annettu 20 päivänä joulukuuta 2012, epävirallisen ja arkioppimisen validoinnista (EUVL C 398, 22.12.2012, s. 1). |
| --- | --- |

5.

Neuvoston suositus, annettu 20 päivänä joulukuuta 2012, epävirallisen ja arkioppimisen validoinnista (EUVL C 398, 22.12.2012, s. 1).

| 6. | EU:n urheilualan työsuunnitelma (2014–2017) (EUVL C 183, 14.6.2014, s. 12). |
| --- | --- |

6.

EU:n urheilualan työsuunnitelma (2014–2017) (EUVL C 183, 14.6.2014, s. 12).

| 7. | Erityiseurobarometri nro 412: Urheilu ja liikunta (2014). |
| --- | --- |

7.

Erityiseurobarometri nro 412: Urheilu ja liikunta (2014).

| 8. | Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Uusi osaamisohjelma Euroopalle: Vahvistetaan yhdessä inhimillistä pääomaa, työllistettävyyttä ja kilpailukykyä (asiak. 10038/16). |
| --- | --- |

8.

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Uusi osaamisohjelma Euroopalle: Vahvistetaan yhdessä inhimillistä pääomaa, työllistettävyyttä ja kilpailukykyä (asiak. 10038/16).

| 9. | Neuvoston ja jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätelmät, annettu 9. joulukuuta 2016, EU:ssa laillisesti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten kotouttamisesta (asiak. 15312/16). |
| --- | --- |

9.

Neuvoston ja jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätelmät, annettu 9. joulukuuta 2016, EU:ssa laillisesti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten kotouttamisesta (asiak. 15312/16).

| 10. | Vuoden 2017 vuotuista toimielintenvälistä ohjelmasuunnittelua koskeva yhteinen julistus (asiak. 15375/16). |
| --- | --- |

10.

Vuoden 2017 vuotuista toimielintenvälistä ohjelmasuunnittelua koskeva yhteinen julistus (asiak. 15375/16).

| 11. | Investointi Euroopan nuorisoon






  a) | Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle: Investointi Euroopan nuorisoon (asiak. 15420/16). |
| --- | --- | --- |

11.

Investointi Euroopan nuorisoon

a)

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle: Investointi Euroopan nuorisoon (asiak. 15420/16).

| b) | Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle: Euroopan solidaarisuusjoukot (asiak. 15421/16). |
| --- | --- |

b)

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle: Euroopan solidaarisuusjoukot (asiak. 15421/16).

| 12. | Inhimillisten voimavarojen kehittämistä urheilun alalla käsittelevä asiantuntijaryhmä. Suositukset urheilun alalla tehtävään vapaaehtoistyöhön kannustamiseksi, oikeudellisia ja verotusmekanismeja koskevat parhaat käytännöt (joulukuu 2016). |
| --- | --- |

12.

Inhimillisten voimavarojen kehittämistä urheilun alalla käsittelevä asiantuntijaryhmä. Suositukset urheilun alalla tehtävään vapaaehtoistyöhön kannustamiseksi, oikeudellisia ja verotusmekanismeja koskevat parhaat käytännöt (joulukuu 2016).

| 13. | European Sport Inclusion Network (ESPIN, Euroopan urheilun osallistava verkosto) – Promoting Equal Opportunities of Migrants and Minorities through Volunteering in Sport. |
| --- | --- |

13.

European Sport Inclusion Network (ESPIN, Euroopan urheilun osallistava verkosto) – Promoting Equal Opportunities of Migrants and Minorities through Volunteering in Sport.

| 14. | COM(2010) 636 final – Euroopan vammaisstrategia 2010–2020: Uudistettu sitoutuminen esteettömään Eurooppaan. |
| --- | --- |

14.

COM(2010) 636 final – Euroopan vammaisstrategia 2010–2020: Uudistettu sitoutuminen esteettömään Eurooppaan.

---

Euroopan komissio

| 15.6.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 189/45 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 189/45

---

Euron kurssi (1)

14. kesäkuuta 2017

(2017/C 189/10)

1 euro =

| | Rahayksikkö | Kurssi |
| --- | --- | --- |
| USD | Yhdysvaltain dollaria | 1,1203 |
| JPY | Japanin jeniä | 123,58 |
| DKK | Tanskan kruunua | 7,4363 |
| GBP | Englannin puntaa | 0,87960 |
| SEK | Ruotsin kruunua | 9,7448 |
| CHF | Sveitsin frangia | 1,0874 |
| ISK | Islannin kruunua | |
| NOK | Norjan kruunua | 9,4140 |
| BGN | Bulgarian leviä | 1,9558 |
| CZK | Tšekin korunaa | 26,163 |
| HUF | Unkarin forinttia | 306,39 |
| PLN | Puolan zlotya | 4,1967 |
| RON | Romanian leuta | 4,5664 |
| TRY | Turkin liiraa | 3,9362 |
| AUD | Australian dollaria | 1,4778 |
| CAD | Kanadan dollaria | 1,4796 |
| HKD | Hongkongin dollaria | 8,7392 |
| NZD | Uuden-Seelannin dollaria | 1,5453 |
| SGD | Singaporen dollaria | 1,5457 |
| KRW | Etelä-Korean wonia | 1 260,45 |
| ZAR | Etelä-Afrikan randia | 14,2697 |
| CNY | Kiinan juan renminbiä | 7,6147 |
| HRK | Kroatian kunaa | 7,3995 |
| IDR | Indonesian rupiaa | 14 880,38 |
| MYR | Malesian ringgitiä | 4,7702 |
| PHP | Filippiinien pesoa | 55,465 |
| RUB | Venäjän ruplaa | 63,9450 |
| THB | Thaimaan bahtia | 38,023 |
| BRL | Brasilian realia | 3,7027 |
| MXN | Meksikon pesoa | 20,2078 |
| INR | Intian rupiaa | 72,0350 |

Rahayksikkö

Kurssi

USD

Yhdysvaltain dollaria

1,1203

JPY

Japanin jeniä

123,58

DKK

Tanskan kruunua

7,4363

GBP

Englannin puntaa

0,87960

SEK

Ruotsin kruunua

9,7448

CHF

Sveitsin frangia

1,0874

ISK

Islannin kruunua

NOK

Norjan kruunua

9,4140

BGN

Bulgarian leviä

1,9558

CZK

Tšekin korunaa

26,163

HUF

Unkarin forinttia

306,39

PLN

Puolan zlotya

4,1967

RON

Romanian leuta

4,5664

TRY

Turkin liiraa

3,9362

AUD

Australian dollaria

1,4778

CAD

Kanadan dollaria

1,4796

HKD

Hongkongin dollaria

8,7392

NZD

Uuden-Seelannin dollaria

1,5453

SGD

Singaporen dollaria

1,5457

KRW

Etelä-Korean wonia

1 260,45

ZAR

Etelä-Afrikan randia

14,2697

CNY

Kiinan juan renminbiä

7,6147

HRK

Kroatian kunaa

7,3995

IDR

Indonesian rupiaa

14 880,38

MYR

Malesian ringgitiä

4,7702

PHP

Filippiinien pesoa

55,465

RUB

Venäjän ruplaa

63,9450

THB

Thaimaan bahtia

38,023

BRL

Brasilian realia

3,7027

MXN

Meksikon pesoa

20,2078

INR

Intian rupiaa

72,0350

---

(1)  Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

---

EUROOPAN TALOUSALUEESEEN LIITTYVÄT TIEDOTTEET

EFTAn valvontaviranomainen

| 15.6.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 189/46 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 189/46

---

Norjan ilmoitus, joka koskee hiilivetyjen etsintään, hyödyntämiseen ja tuotantoon tarkoitettujen lupien antamisen ja käytön edellytyksistä annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 94/22/EY

Hakemuspyyntö Norjan mannerjalustan öljyntuotantoluvista – ennalta määritellyt alueet vuonna 2017

(2017/C 189/11)

Norjan öljy- ja energiaministeriö pyytää öljyntuotantolupia koskevia hakemuksia hiilivetyjen etsintään, hyödyntämiseen ja tuotantoon tarkoitettujen lupien antamisen ja käytön edellytyksistä 30 päivänä toukokuuta 1994 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 94/22/EY 3 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti.

Tuotantolupia myönnetään ainoastaan Norjassa tai Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen (ETA-sopimuksen) osapuolena olevassa muussa valtiossa rekisteröidyille osakeyhtiöille tai jossakin ETA-sopimuksen osapuolena olevassa valtiossa vakituisesti asuville luonnollisille henkilöille.

Yhtiöt, joilla ei ole tuotantolupaa Norjan mannerjalustalla, voivat saada luvan, jos ne on esivalinnassa hyväksytty mahdollisiksi luvanhaltijoiksi Norjan mannerjalustan osalta.

Ministeriö kohtelee tasapuolisesti oman hakemuksen tekeviä yrityksiä ja yrityksiä, jotka hakevat lupaa osana yritysryhmää. Tuotantoluvan hakijaksi katsotaan sekä oman hakemuksen tekevät hakijat että yritysryhmään kuuluvat yhteisen hakemuksen tekevät hakijat. Ministeriö voi määritellä yritysryhmien tai yksittäisten hakijoiden tekemien hakemusten perusteella niiden luvanhaltijaryhmien kokoonpanon, joille tuotantolupa myönnetään. Se voi myös poistaa hakijoita ryhmän tekemästä hakemuksesta ja lisätä yksittäisiä hakijoita. Ministeriö nimeää ryhmille toiminnasta vastaavan tahon.

Tuotantolupaosakkuuden myöntämisen edellytyksenä on se, että luvanhaltijat tekevät öljytoimintaa koskevan sopimuksen sekä yhteistyösopimuksen ja kirjanpitosopimuksen. Jos tuotantolupa jaetaan stratigrafisesti, näiden kahden stratigrafisesti jaetun tuotantoluvan haltijoiden on lisäksi tehtävä erityinen yhteistyösopimus, jossa määritellään niiden väliset suhteet tältä osin.

Edellä mainittujen sopimusten allekirjoittamisen myötä luvanhaltijat muodostavat yhteisyrityksen, josta niillä on koko ajan niiden tuotantolupaosakkuutta vastaava omistusosuus.

Lupa-asiakirjat perustuvat pääosin ennalta määritellyille alueille vuonna 2016 myönnettyjen lupien vastaaviin asiakirjoihin. Tavoitteena on kertoa alan toimijoille tähän kehykseen mahdollisesti tehtävien muutosten pääkohdista ennen hakuajan päättymistä.

Tuotantoluvan myöntämisperusteet

Tavoitteena on edistää moitteetonta resurssienhallintaa ja öljyn nopeaa ja tehokasta etsintää ja tuotantoa Norjan mannerjalustalla sekä muodostaa luvanhaltijaryhmiä tämän varmistamiseksi. Tämän perusteella tuotantolupaosakkuuksien myöntämisessä ja toiminnasta vastaavan nimeämisessä sovelletaan seuraavia arviointiperusteita:

| a) | hakijan tiedot kyseessä olevan maantieteellisen alueen geologisista ominaispiirteistä ja se, miten luvanhaltijat aikovat toteuttaa öljyn tehokkaan etsinnän; |
| --- | --- |

a)

hakijan tiedot kyseessä olevan maantieteellisen alueen geologisista ominaispiirteistä ja se, miten luvanhaltijat aikovat toteuttaa öljyn tehokkaan etsinnän;

| b) | hakijan tekninen asiantuntemus ja se, miten tällä asiantuntemuksella voidaan aktiivisesti edistää öljyn kustannustehokasta etsintää ja tarvittaessa tuotantoa kyseessä olevalla maantieteellisellä alueella; |
| --- | --- |

b)

hakijan tekninen asiantuntemus ja se, miten tällä asiantuntemuksella voidaan aktiivisesti edistää öljyn kustannustehokasta etsintää ja tarvittaessa tuotantoa kyseessä olevalla maantieteellisellä alueella;

| c) | hakijan kokemus toiminnasta Norjan mannerjalustalla tai kokemus vastaavasta toiminnasta muilla alueilla; |
| --- | --- |

c)

hakijan kokemus toiminnasta Norjan mannerjalustalla tai kokemus vastaavasta toiminnasta muilla alueilla;

| d) | hakijalla on riittävät taloudelliset valmiudet öljyn etsintään ja tarvittaessa tuotantoon kyseessä olevalla maantieteellisellä alueella; |
| --- | --- |

d)

hakijalla on riittävät taloudelliset valmiudet öljyn etsintään ja tarvittaessa tuotantoon kyseessä olevalla maantieteellisellä alueella;

| e) | jos hakija on tai on ollut luvanhaltija, ministeriö voi ottaa huomioon hakijan luvanhaltijana osoittaman, missä tahansa muodossa ilmenneen tehottomuuden tai tämän puutteellisen vastuunkannon; |
| --- | --- |

e)

jos hakija on tai on ollut luvanhaltija, ministeriö voi ottaa huomioon hakijan luvanhaltijana osoittaman, missä tahansa muodossa ilmenneen tehottomuuden tai tämän puutteellisen vastuunkannon;

| f) | tuotantolupia myönnetään pääasiassa yhteisyrityksille, joiden osakkaista ainakin yksi on suorittanut vähintään yhden porauksen Norjan mannerjalustalla toiminnasta vastaavana tai sillä on kokemusta vastaavasta toiminnasta Norjan mannerjalustan ulkopuolisilla alueilla; |
| --- | --- |

f)

tuotantolupia myönnetään pääasiassa yhteisyrityksille, joiden osakkaista ainakin yksi on suorittanut vähintään yhden porauksen Norjan mannerjalustalla toiminnasta vastaavana tai sillä on kokemusta vastaavasta toiminnasta Norjan mannerjalustan ulkopuolisilla alueilla;

| g) | kun tuotantolupia myönnetään kahdelle tai useammalle luvanhaltijalle, näistä ainakin yhdellä on oltava f alakohdassa tarkoitettua kokemusta; |
| --- | --- |

g)

kun tuotantolupia myönnetään kahdelle tai useammalle luvanhaltijalle, näistä ainakin yhdellä on oltava f alakohdassa tarkoitettua kokemusta;

| h) | Barentsinmeren tuotantolupien osalta toiminnasta vastaavaksi nimettävän on täytynyt suorittaa vähintään yksi poraus Norjan mannerjalustalla toiminnasta vastaavana tai sillä täytyy olla kokemusta vastaavasta toiminnasta Norjan mannerjalustan ulkopuolisilla alueilla; |
| --- | --- |

h)

Barentsinmeren tuotantolupien osalta toiminnasta vastaavaksi nimettävän on täytynyt suorittaa vähintään yksi poraus Norjan mannerjalustalla toiminnasta vastaavana tai sillä täytyy olla kokemusta vastaavasta toiminnasta Norjan mannerjalustan ulkopuolisilla alueilla;

| i) | syvänmeren tuotantolupien osalta on sekä toiminnasta vastaavaksi nimettävän että yhden muun osakkaan täytynyt suorittaa vähintään yksi poraus Norjan mannerjalustalla toiminnasta vastaavana tai niillä täytyy olla kokemusta vastaavasta toiminnasta Norjan mannerjalustan ulkopuolisilla alueilla. Tuotantoluvan saamiseksi on ainakin yhden osakkaan täytynyt suorittaa porauksia syvällämerellä toiminnasta vastaavana; |
| --- | --- |

i)

syvänmeren tuotantolupien osalta on sekä toiminnasta vastaavaksi nimettävän että yhden muun osakkaan täytynyt suorittaa vähintään yksi poraus Norjan mannerjalustalla toiminnasta vastaavana tai niillä täytyy olla kokemusta vastaavasta toiminnasta Norjan mannerjalustan ulkopuolisilla alueilla. Tuotantoluvan saamiseksi on ainakin yhden osakkaan täytynyt suorittaa porauksia syvällämerellä toiminnasta vastaavana;

| j) | jos etsintäporaukseen liittyy korkea paine ja/tai korkeita lämpötiloja, jäljempänä ’HTHP’ englanninkielisten sanojen high pressure and/or high temperature mukaan, tuotantolupien saamiseksi on sekä toiminnasta vastaavaksi nimettävän että ainakin yhden muun osakkaan täytynyt suorittaa vähintään yksi poraus Norjan mannerjalustalla toiminnasta vastaavana tai niillä täytyy olla kokemusta vastaavasta toiminnasta Norjan mannerjalustan ulkopuolisilla alueilla. Tuotantoluvan saamiseksi yhden osakkaan on täytynyt suorittaa HTHP-porauksia toiminnasta vastaavana. |
| --- | --- |

j)

jos etsintäporaukseen liittyy korkea paine ja/tai korkeita lämpötiloja, jäljempänä ’HTHP’ englanninkielisten sanojen high pressure and/or high temperature mukaan, tuotantolupien saamiseksi on sekä toiminnasta vastaavaksi nimettävän että ainakin yhden muun osakkaan täytynyt suorittaa vähintään yksi poraus Norjan mannerjalustalla toiminnasta vastaavana tai niillä täytyy olla kokemusta vastaavasta toiminnasta Norjan mannerjalustan ulkopuolisilla alueilla. Tuotantoluvan saamiseksi yhden osakkaan on täytynyt suorittaa HTHP-porauksia toiminnasta vastaavana.

Hakemuspyynnön kohteena olevat lohkot

Tuotantolupaosakkuutta voidaan hakea lohkoihin, joita ei ole lisensoitu ennalta määritellyillä alueilla ja jotka näkyvät Norjan öljyviraston julkaisemissa kartoissa. Lisäksi on mahdollista hakea lupaa ennalta määriteltyihin alueisiin sisältyviin alueisiin, jotka ovat vapautuneet ilmoituksen jälkeen ja jotka näkyvät Norjan öljyviraston ajantasaisissa interaktiivisissa Factmaps-kartoissa viraston verkkosivuilla.

Jokainen tuotantolupa voi kattaa yhden tai useamman lohkon tai lohkon/lohkojen osan. Hakijoita pyydetään rajoittamaan hakemuksensa alueisiin, joilla esiintyvän öljyn hyödyntämismahdollisuudet he ovat kartoittaneet.

Ilmoituksen koko tekstin sekä yksityiskohtaisia karttoja vapaista alueista saa Norjan öljyviraston verkkosivuilta osoitteesta www.npd.no/apa2017.

Tuotantolupahakemukset on toimitettava osoitteeseen

| Ministry of Petroleum and Energy |
| --- |
| P.O. Box 8148 Dep. |
| NO-0033 Oslo |
| NORWAY |

Ministry of Petroleum and Energy

P.O. Box 8148 Dep.

NO-0033 Oslo

NORWAY

Kaksi jäljennöstä on toimitettava osoitteeseen

| The Norwegian Petroleum Directorate |
| --- |
| P.O. Box 600 |
| 4003 Stavanger |
| NORWAY |

The Norwegian Petroleum Directorate

P.O. Box 600

4003 Stavanger

NORWAY

Määräaika: 1. syyskuuta 2017 klo 12.00.

Öljyntuotantoluvat ennalta määriteltyjen alueiden osalta vuonna 2017 on tarkoitus myöntää vuoden 2018 ensimmäisen neljänneksen aikana.

---

V Ilmoitukset

TUOMIOISTUINKÄSITTELYYN LIITTYVÄT MENETTELYT

EFTAn tuomioistuin

| 15.6.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 189/48 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 189/48

---

TUOMIOISTUIMEN MÄÄRÄYS,

annettu 15 päivänä marraskuuta 2016,

asiassa E-7/16

Míla ehf. v. EFTAn valvontaviranomainen

(Alustava väite siitä, että asia on jätettävä tutkittavaksi ottamatta – valtiontuki – päätös muodollisen tutkintamenettelyn lopettamisesta)

(2017/C 189/12)

Asiassa E-7/16, Míla ehf. vastaan EFTAn valvontaviranomainen, on esitetty HAKEMUS, jossa tuomioistuinta pyydetään valvontaviranomaisen ja tuomioistuimen perustamisesta tehdyn EFTA-valtioiden välisen sopimuksen 36 artiklan 2 kohdan nojalla kumoamaan EFTAn valvontaviranomaisen 16 päivänä maaliskuuta 2016 antama päätös N:o 061/16/KOL lopettaa muodollinen tutkintamenettely, joka koskee väitettyä valtiontukea, jota on myönnetty vuokraamalla aiemmin Naton lukuun operoitua optista kuitua. EFTAn tuomioistuin, toimien kokoonpanossa Carl Baudenbacher, presidentti, sekä tuomarit Per Christiansen (esittelevä tuomari) ja Páll Hreinsson, on antanut 15 päivänä marraskuuta 2016 tuomion, jonka tuomiolauselma on seuraava:

| 1. | Hakemus hylätään tutkittavaksi ottamisen edellytysten puuttuessa. |
| --- | --- |

1.

Hakemus hylätään tutkittavaksi ottamisen edellytysten puuttuessa.

| 2. | Menettelyn kustannuksista vastaa hakija. |
| --- | --- |

2.

Menettelyn kustannuksista vastaa hakija.

---

| 15.6.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 189/49 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 189/49

---

TUOMIOISTUIMEN TUOMIO,

annettu 16 päivänä marraskuuta 2016,

asiassa E-4/16

EFTAn valvontaviranomainen vastaan Norjan kuningaskunta

(Tuomioistuimen sellaisen tuomion noudattamatta jättäminen, jossa todetaan velvoitteiden laiminlyönti – valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen 33 artikla – tuomioistuimen tuomion noudattamisen edellyttämät toimenpiteet)

(2017/C 189/13)

Asiassa E-4/16, EFTAn valvontaviranomainen vastaan Norjan kuningaskunta, on esitetty HAKEMUS, jossa pyydetään tuomioistuinta toteamaan, että Norjan kuningaskunta on laiminlyönyt valvontaviranomaisen ja tuomioistuimen perustamisesta tehdyn EFTA-valtioiden välisen sopimuksen 33 artiklan mukaiset velvoitteensa, koska se ei ole säädetyssä ajassa ryhtynyt tarvittaviin toimiin noudattaakseen tuomioistuimen 2 päivänä joulukuuta 2013 asiassa E-13/13, EFTAn valvontaviranomainen vastaan Norja, antamaa tuomiota. EFTAn tuomioistuin, toimien kokoonpanossa Carl Baudenbacher, presidentti, sekä tuomarit Per Christiansen ja Páll Hreinsson (esittelevä tuomari), on antanut 16 päivänä marraskuuta 2016 tuomion, jonka tuomiolauselma on seuraava:

Tuomioistuin

| 1. | toteaa, että Norjan kuningaskunta on laiminlyönyt valvontaviranomaisen ja tuomioistuimen perustamisesta tehdyn EFTA-valtioiden välisen sopimuksen 33 artiklan mukaiset velvoitteensa, koska se ei ole säädetyssä ajassa ryhtynyt tarvittaviin toimiin noudattaakseen tuomioistuimen 2 päivänä joulukuuta 2013 asiassa E-13/13, EFTAn valvontaviranomainen vastaan Norja, antamaa tuomiota; |
| --- | --- |

1.

toteaa, että Norjan kuningaskunta on laiminlyönyt valvontaviranomaisen ja tuomioistuimen perustamisesta tehdyn EFTA-valtioiden välisen sopimuksen 33 artiklan mukaiset velvoitteensa, koska se ei ole säädetyssä ajassa ryhtynyt tarvittaviin toimiin noudattaakseen tuomioistuimen 2 päivänä joulukuuta 2013 asiassa E-13/13, EFTAn valvontaviranomainen vastaan Norja, antamaa tuomiota;

| 2. | määrää Norjan kuningaskunnan korvaamaan oikeudenkäyntikulut. |
| --- | --- |

2.

määrää Norjan kuningaskunnan korvaamaan oikeudenkäyntikulut.

---

KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan komissio

| 15.6.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 189/50 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 189/50

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia M.8467 – BNP Paribas / Commerz Finanz)

Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2017/C 189/14)

| 1. | Komissio vastaanotti 6. kesäkuuta 2017 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla yrityksen BNP Paribas S.A kokonaan omistama ranskalainen tytäryhtiö BNP Paribas Personal Finance S.A. (BNPP PF) hankkii sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yksinomaisen määräysvallan saksalaisessa yrityksessä Commerz Finanz GmbH (CFG), joka on tällä hetkellä BNPP PF:n ja saksalaisen yrityksen Commerzbank AG yhteisessä määräysvallassa, ostamalla omaisuutta. |
| --- | --- |

1.

Komissio vastaanotti 6. kesäkuuta 2017 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla yrityksen BNP Paribas S.A kokonaan omistama ranskalainen tytäryhtiö BNP Paribas Personal Finance S.A. (BNPP PF) hankkii sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yksinomaisen määräysvallan saksalaisessa yrityksessä Commerz Finanz GmbH (CFG), joka on tällä hetkellä BNPP PF:n ja saksalaisen yrityksen Commerzbank AG yhteisessä määräysvallassa, ostamalla omaisuutta.

| 2. | Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:
  —   CFG: kulutusluottopankki, joka on tällä hetkellä yritysten BNPP PF ja Commerzbank yhteisessä määräysvallassa ja toimii ensisijassa yksityishenkilöiille myönnettävien luottojen alalla Saksassa. Suunnitellussa liiketoimessa yritys jaetaan BNPP PF:n ja Commerzbankin kesken kahteen erilliseen ja itsenäiseen liiketoimintayksikköön, jotka ovat myyntipisteiden rahoitus (Point of Sale Finance) ja pankkitoiminta (Banking). Myyntipisteiden rahoitusta hoitava yksikkö jää CFG:lle (jonka ainoa osakkeenomistaja on BNPP PF), ja siihen sisältyvät kaikki toiminnot, jotka liittyvät CFG:n tuotteiden jakeluun suoraan asiakkaille tai vähittäiskaupan myyntipisteen (verkkokauppa tai muu kauppa) välityksellä.
  —   BNPP PF: BNP Paribas S.A:n täysin omistama rahoituspalveluyhtiö, joka toimii pääasiassa kulutusluottojen alalla. BNP Paribas S.A. on maailmanlaajuinen pankkikonserni, joka toimii kaikilla pankkitoiminnan aloilla. Nämä ovat vähittäispankkitoiminta, omaisuudenhoito ja palvelut sekä yritys- ja investointipankkitoiminta. |
| --- | --- |

2.

Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:

—   CFG: kulutusluottopankki, joka on tällä hetkellä yritysten BNPP PF ja Commerzbank yhteisessä määräysvallassa ja toimii ensisijassa yksityishenkilöiille myönnettävien luottojen alalla Saksassa. Suunnitellussa liiketoimessa yritys jaetaan BNPP PF:n ja Commerzbankin kesken kahteen erilliseen ja itsenäiseen liiketoimintayksikköön, jotka ovat myyntipisteiden rahoitus (Point of Sale Finance) ja pankkitoiminta (Banking). Myyntipisteiden rahoitusta hoitava yksikkö jää CFG:lle (jonka ainoa osakkeenomistaja on BNPP PF), ja siihen sisältyvät kaikki toiminnot, jotka liittyvät CFG:n tuotteiden jakeluun suoraan asiakkaille tai vähittäiskaupan myyntipisteen (verkkokauppa tai muu kauppa) välityksellä.

—   BNPP PF: BNP Paribas S.A:n täysin omistama rahoituspalveluyhtiö, joka toimii pääasiassa kulutusluottojen alalla. BNP Paribas S.A. on maailmanlaajuinen pankkikonserni, joka toimii kaikilla pankkitoiminnan aloilla. Nämä ovat vähittäispankkitoiminta, omaisuudenhoito ja palvelut sekä yritys- ja investointipankkitoiminta.

| 3. | Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. Asia soveltuu mahdollisesti käsiteltäväksi menettelyssä, joka on esitetty komission tiedonannossa yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 nojalla (2). |
| --- | --- |

3.

Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. Asia soveltuu mahdollisesti käsiteltäväksi menettelyssä, joka on esitetty komission tiedonannossa yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 nojalla (2).

| 4. | Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.
  Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksilla (+32 22964301), sähköpostitse osoitteeseen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu tai postitse viitteellä M.8467 – BNP Paribas / Commerz Finanz seuraavaan osoitteeseen:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksilla (+32 22964301), sähköpostitse osoitteeseen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu tai postitse viitteellä M.8467 – BNP Paribas / Commerz Finanz seuraavaan osoitteeseen:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1 (”sulautuma-asetus”).

(2)  EUVL C 366, 14.12.2013, s. 5.

---

| 15.6.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 189/51 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 189/51

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia M.8483 – Bain Capital / Cinven / Stada Arzneimittel)

Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2017/C 189/15)

| 1. | Komissio vastaanotti 2. kesäkuuta 2017 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla yhdysvaltalaisen yrityksen Bain Capital Investors L.L.C. (Bain Capital) hallinnoimat rahastot ja brittiläisen vastuunalaisen yhtiömiehensä Cinven Capital Management (VI) General Partner Limited (Cinven) välityksellä toimivan yrityksen Cinven Capital Management (VI) Limited Partnership Incorporated (Cinven) hallinnoimat rahastot hankkivat sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yhteisen määräysvallan saksalaisessa yrityksessä Stada Arzneimittel Aktiengesellschaft (Stada) ostamalla osakkeita. |
| --- | --- |

1.

Komissio vastaanotti 2. kesäkuuta 2017 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla yhdysvaltalaisen yrityksen Bain Capital Investors L.L.C. (Bain Capital) hallinnoimat rahastot ja brittiläisen vastuunalaisen yhtiömiehensä Cinven Capital Management (VI) General Partner Limited (Cinven) välityksellä toimivan yrityksen Cinven Capital Management (VI) Limited Partnership Incorporated (Cinven) hallinnoimat rahastot hankkivat sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yhteisen määräysvallan saksalaisessa yrityksessä Stada Arzneimittel Aktiengesellschaft (Stada) ostamalla osakkeita.

| 2. | Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:
  —   Bain Capital: pääomasijoitukset yrityksiin monilla eri toimialoilla (mm. tietotekniikka, terveydenhuolto, vähittäiskauppa ja kulutushyödykkeet, viestintä, rahoitus ja valmistusteollisuus)
  —   Cinven: pääomasijoitusyhtiö, joka keskittyy seuraaviin kuuteen keskeiseen alaan: yritys-, kuluttaja- ja rahoituspalvelut, terveydenhuolto, teollisuustuotteet, teknologia, media ja televiestintä
  —   Stada: biotieteellisten tuotteiden, kuten lääkkeiden (erityisesti niiden, joissa on patenttisuojan ulkopuolella olevia farmaseuttisia aineosia), ravintolisien, kosmetiikkatuotteiden ja erilaisten muiden terveydenhuoltotuotteiden kehittäminen, valmistaminen, rekisteröinti, myynti, markkinointi, jakelu ja myynninedistäminen. |
| --- | --- |

2.

Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:

—   Bain Capital: pääomasijoitukset yrityksiin monilla eri toimialoilla (mm. tietotekniikka, terveydenhuolto, vähittäiskauppa ja kulutushyödykkeet, viestintä, rahoitus ja valmistusteollisuus)

—   Cinven: pääomasijoitusyhtiö, joka keskittyy seuraaviin kuuteen keskeiseen alaan: yritys-, kuluttaja- ja rahoituspalvelut, terveydenhuolto, teollisuustuotteet, teknologia, media ja televiestintä

—   Stada: biotieteellisten tuotteiden, kuten lääkkeiden (erityisesti niiden, joissa on patenttisuojan ulkopuolella olevia farmaseuttisia aineosia), ravintolisien, kosmetiikkatuotteiden ja erilaisten muiden terveydenhuoltotuotteiden kehittäminen, valmistaminen, rekisteröinti, myynti, markkinointi, jakelu ja myynninedistäminen.

| 3. | Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. Asia soveltuu mahdollisesti käsiteltäväksi menettelyssä, joka on esitetty komission tiedonannossa yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 nojalla (2). |
| --- | --- |

3.

Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. Asia soveltuu mahdollisesti käsiteltäväksi menettelyssä, joka on esitetty komission tiedonannossa yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 nojalla (2).

| 4. | Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.
  Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksilla (+32 22964301), sähköpostitse osoitteeseen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu tai postitse viitteellä M.8483 – Bain Capital / Cinven / Stada Arzneimittel seuraavaan osoitteeseen:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksilla (+32 22964301), sähköpostitse osoitteeseen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu tai postitse viitteellä M.8483 – Bain Capital / Cinven / Stada Arzneimittel seuraavaan osoitteeseen:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1 (”sulautuma-asetus”).

(2)  EUVL C 366, 14.12.2013, s. 5.

---

| 15.6.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 189/52 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 189/52

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(M.8440 – DuPont/FMC (Health and Nutrition business))

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2017/C 189/16)

| 1. | Komissio vastaanotti 7. kesäkuuta 2017 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen sen käsiteltäväksi asetuksen 4 artiklan 5 kohdan nojalla siirretystä ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla yhdysvaltalainen yritys E.I. du Pont de Nemours and Company (DuPont) hankkii sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yksinomaisen määräysvallan yhdysvaltalaisen yrityksen FMC Corporation (FMC) terveys- ja ravitsemusliiketoiminnassa (Health and Nutrition, H&N), joka käsittää elintarvikkeiden koostumusta muuttavat aineet ja farmaseuttiset apuaineet (pois lukien FMC:n Omega-3-liiketoiminta).
  Ehdotettu keskittymä on osa omaisuuserien osto- ja myyntisopimusta, jonka DuPont ja FMC ovat tehneet 31. maaliskuuta 2017. Sopimuksen mukaan FMC hankkii tietyt DuPontin toiminnot niiden luovutusta koskevien sitoumusten mukaisesti, jotka DuPont ja The Dow Chemical Company (Dow) tekivät osana Dow’n ja DuPontin ehdotettua sulautumaa koskevaa EU:n yrityskeskittymien valvontamenettelyä (asia M.7932). |
| --- | --- |

1.

Komissio vastaanotti 7. kesäkuuta 2017 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen sen käsiteltäväksi asetuksen 4 artiklan 5 kohdan nojalla siirretystä ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla yhdysvaltalainen yritys E.I. du Pont de Nemours and Company (DuPont) hankkii sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yksinomaisen määräysvallan yhdysvaltalaisen yrityksen FMC Corporation (FMC) terveys- ja ravitsemusliiketoiminnassa (Health and Nutrition, H&N), joka käsittää elintarvikkeiden koostumusta muuttavat aineet ja farmaseuttiset apuaineet (pois lukien FMC:n Omega-3-liiketoiminta).

Ehdotettu keskittymä on osa omaisuuserien osto- ja myyntisopimusta, jonka DuPont ja FMC ovat tehneet 31. maaliskuuta 2017. Sopimuksen mukaan FMC hankkii tietyt DuPontin toiminnot niiden luovutusta koskevien sitoumusten mukaisesti, jotka DuPont ja The Dow Chemical Company (Dow) tekivät osana Dow’n ja DuPontin ehdotettua sulautumaa koskevaa EU:n yrityskeskittymien valvontamenettelyä (asia M.7932).

| 2. | Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:






  — | DuPont on monialainen kemian yritys, jonka päätoimipaikka on Yhdysvalloissa. Se on DuPont-konsernin emoyhtiö, joka tutkii, kehittää, valmistaa, jakelee ja myy erilaisia kemikaaleja, polymeereja, maatalouskemikaaleja, siemeniä, elintarvikkeiden ainesosia ja muita tuotteita. DuPontin ravitsemukseen ja terveyteen keskittyvä liiketoimintayksikkö valmistaa ja toimittaa tuotteita, jotka on nimenomaisesti suunniteltu parantamaan elintarvikkeiden ja juomien, lääkkeiden ja ravintolisien turvallisuutta, ravitsemuksellista laatua, koostumusta ja säilyvyysaikaa, |
| --- | --- | --- |

2.

Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:

—

DuPont on monialainen kemian yritys, jonka päätoimipaikka on Yhdysvalloissa. Se on DuPont-konsernin emoyhtiö, joka tutkii, kehittää, valmistaa, jakelee ja myy erilaisia kemikaaleja, polymeereja, maatalouskemikaaleja, siemeniä, elintarvikkeiden ainesosia ja muita tuotteita. DuPontin ravitsemukseen ja terveyteen keskittyvä liiketoimintayksikkö valmistaa ja toimittaa tuotteita, jotka on nimenomaisesti suunniteltu parantamaan elintarvikkeiden ja juomien, lääkkeiden ja ravintolisien turvallisuutta, ravitsemuksellista laatua, koostumusta ja säilyvyysaikaa,

| — | Dow on monialainen kemian yritys, jonka päätoimipaikka on Yhdysvalloissa. Se on Dow-konsernin emoyhtiö, jonka toimialoja ovat muovit ja kemikaalit, maataloustieteet sekä hiilivety- ja energiatuotteet ja -palvelut. Dow’n toiminta on vähäisempää ravitsemus- ja terveysalalla, |
| --- | --- |

—

Dow on monialainen kemian yritys, jonka päätoimipaikka on Yhdysvalloissa. Se on Dow-konsernin emoyhtiö, jonka toimialoja ovat muovit ja kemikaalit, maataloustieteet sekä hiilivety- ja energiatuotteet ja -palvelut. Dow’n toiminta on vähäisempää ravitsemus- ja terveysalalla,

| — | FMC:n päätoimipaikka on Yhdysvalloissa, ja se on maatalous-, teollisuus- ja kuluttajamarkkinoilla maailmanlaajuisesti toimiva erikoiskemikaaliyhtiö. Sillä on kolme liiketoimintasegmenttiä: i) maatalousalan ratkaisut (Agricultural Solutions); ii) terveys ja ravitsemus (H&N) ja iii) litium (Lithium). FMC:n terveys- ja ravitsemusliiketoiminta käsittää kolme laajaa tuotealaa: ravinnon lisäaineet, terveystuotteiden apuaineet ja funktionaaliset terveystuotteiden ainesosat. |
| --- | --- |

—

FMC:n päätoimipaikka on Yhdysvalloissa, ja se on maatalous-, teollisuus- ja kuluttajamarkkinoilla maailmanlaajuisesti toimiva erikoiskemikaaliyhtiö. Sillä on kolme liiketoimintasegmenttiä: i) maatalousalan ratkaisut (Agricultural Solutions); ii) terveys ja ravitsemus (H&N) ja iii) litium (Lithium). FMC:n terveys- ja ravitsemusliiketoiminta käsittää kolme laajaa tuotealaa: ravinnon lisäaineet, terveystuotteiden apuaineet ja funktionaaliset terveystuotteiden ainesosat.

| 3. | Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. |
| --- | --- |

3.

Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin.

| 4. | Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.
  Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksilla (+32 22964301), sähköpostitse osoitteeseen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu tai postitse viitteellä M.8440 – DuPont/FMC (Health and Nutrition business) seuraavaan osoitteeseen:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksilla (+32 22964301), sähköpostitse osoitteeseen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu tai postitse viitteellä M.8440 – DuPont/FMC (Health and Nutrition business) seuraavaan osoitteeseen:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1 (”sulautuma-asetus”).

---

| 15.6.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 189/53 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 189/53

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia M.8504 – EDF Energy Services / ESSCI)

Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2017/C 189/17)

| 1. | Komissio vastaanotti 6. kesäkuuta 2017 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla ranskalainen yritys EDF Energy Services Limited (EDFES) hankkii sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yksinomaisen määräysvallan brittiläisessä yrityksessä ESSCI Limited (ESSCI) ostamalla osakkeita. |
| --- | --- |

1.

Komissio vastaanotti 6. kesäkuuta 2017 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla ranskalainen yritys EDF Energy Services Limited (EDFES) hankkii sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yksinomaisen määräysvallan brittiläisessä yrityksessä ESSCI Limited (ESSCI) ostamalla osakkeita.

| 2. | Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:






  — | EDFES on viime kädessä konsernin EDF Group määräysvallassa oleva yritys, joka perustettiin tarjoamaan energiapalveluja Yhdistyneessä kuningaskunnassa |
| --- | --- | --- |

2.

Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:

—

EDFES on viime kädessä konsernin EDF Group määräysvallassa oleva yritys, joka perustettiin tarjoamaan energiapalveluja Yhdistyneessä kuningaskunnassa

| — | ESSCI tarjoaa hallinnoituja teknisiä palveluja Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Irlannissa ja toimii tytäryhtiönsä Imtechin kautta sähkö- ja koneenrakennusteollisuudessa sekä teknisten tilojen hallinnan ja teollisten järjestelmien integroinnin aloilla. |
| --- | --- |

—

ESSCI tarjoaa hallinnoituja teknisiä palveluja Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Irlannissa ja toimii tytäryhtiönsä Imtechin kautta sähkö- ja koneenrakennusteollisuudessa sekä teknisten tilojen hallinnan ja teollisten järjestelmien integroinnin aloilla.

| 3. | Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. Asia soveltuu mahdollisesti käsiteltäväksi menettelyssä, joka on esitetty komission tiedonannossa yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 nojalla (2). |
| --- | --- |

3.

Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. Asia soveltuu mahdollisesti käsiteltäväksi menettelyssä, joka on esitetty komission tiedonannossa yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 nojalla (2).

| 4. | Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.
  Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksilla (+32 22964301), sähköpostitse osoitteeseen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu tai postitse viitteellä M.8504 – EDF Energy Services / ESSCI seuraavaan osoitteeseen:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksilla (+32 22964301), sähköpostitse osoitteeseen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu tai postitse viitteellä M.8504 – EDF Energy Services / ESSCI seuraavaan osoitteeseen:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1 (”sulautuma-asetus”).

(2)  EUVL C 366, 14.12.2013, s. 5.

---

Oikaisuja

| 15.6.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 189/54 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 189/54

---

Oikaisu likvidaatiomenettelyyn – Päätös seuraavaa yritystä koskevan likvidaatiomenettelyn aloittamisesta: ADRIA Way

(
  Euroopan unionin virallinen lehti C 123, 20. huhtikuuta 2017
  )

(2017/C 189/18)

Sivulla 3 otsikossa sanan ”Vakuutusyritys” jälkeen ja sanojen ”Päätöksen päivämäärä, voimaantulopäivä ja luonne” jälkeen:

on:

”ADRIA Way”

pitää olla:

pitää olla:

”Cestovní pojišťovna ADRIA Way družstvo ”v likvidaci””

---