# Euroopan unionin C 170/30.

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 170 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 60. vuosikerta30. toukokuu 2017 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 170

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

60. vuosikerta30. toukokuu 2017

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | IV   Tiedotteet |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET |
| | 32. istunto pidettiin Nairobissa (Keniassa) 19.–21. joulukuuta 2016. |
| 2017/C 170/01 | Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden välisen kumppanuussopimuksen mukaisesti järjestettävä yhteinen parlamentaarinen edustajakokous — Maanantaina 19. joulukuuta 2016 pidetyn istunnon pöytäkirja | 1 |
| 2017/C 170/02 | Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden välillä tehdyn kumppanuussopimuksen mukaisesti järjestettävä yhteinen parlamentaarinen edustajakokous — Tiistaina 20. joulukuuta 2016 pidetyn istunnon pöytäkirja | 5 |
| 2017/C 170/03 | Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden välillä tehdyn kumppanuussopimuksen mukaisesti järjestettävä yhteinen parlamentaarinen edustajakokous — Keskiviikkona 21. joulukuuta 2016 pidetyn istunnon pöytäkirja | 9 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

32. istunto pidettiin Nairobissa (Keniassa) 19.–21. joulukuuta 2016.

2017/C 170/01

Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden välisen kumppanuussopimuksen mukaisesti järjestettävä yhteinen parlamentaarinen edustajakokous — Maanantaina 19. joulukuuta 2016 pidetyn istunnon pöytäkirja

1

2017/C 170/02

Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden välillä tehdyn kumppanuussopimuksen mukaisesti järjestettävä yhteinen parlamentaarinen edustajakokous — Tiistaina 20. joulukuuta 2016 pidetyn istunnon pöytäkirja

5

2017/C 170/03

Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden välillä tehdyn kumppanuussopimuksen mukaisesti järjestettävä yhteinen parlamentaarinen edustajakokous — Keskiviikkona 21. joulukuuta 2016 pidetyn istunnon pöytäkirja

9

---

| MENETTELYISTÄ KÄYTETTÄVÄT SYMBOLIT






  - | Kuulemismenettely |
| --- | --- |
| *** | Hyväksyntämenettely |
| ***I | Tavallinen lainsäätämisjärjestys (ensimmäinen käsittely) |
| ***II | Tavallinen lainsäätämisjärjestys (toinen käsittely) |
| ***III | Tavallinen lainsäätämisjärjestys (kolmas käsittely) |

MENETTELYISTÄ KÄYTETTÄVÄT SYMBOLIT

*

Kuulemismenettely

***

Hyväksyntämenettely

***I

Tavallinen lainsäätämisjärjestys (ensimmäinen käsittely)

***II

Tavallinen lainsäätämisjärjestys (toinen käsittely)

***III

Tavallinen lainsäätämisjärjestys (kolmas käsittely)

(Menettely määräytyy säädösesityksen oikeusperustan mukaan.)

VALIOKUNNISTA KÄYTETTÄVÄT LYHENTEET

| AFET: | Ulkoasiainvaliokunta |
| --- | --- |
| DEVE: | Kehitysyhteistyövaliokunta |
| INTA: | Kansainvälisen kaupan valiokunta |
| BUDG: | Budjettivaliokunta |
| CONT: | Talousarvion valvontavaliokunta |
| ECON: | Talous- ja raha-asioiden valiokunta |
| EMPL: | Työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunta |
| ENVI: | Ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunta |
| ITRE: | Teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunta |
| IMCO: | Sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunta |
| TRAN: | Liikenne- ja matkailuvaliokunta |
| REGI: | Aluekehitysvaliokunta |
| AGRI: | Maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunta |
| PECH: | Kalatalousvaliokunta |
| CULT: | Kulttuuri- ja koulutusvaliokunta |
| JURI: | Oikeudellisten asioiden valiokunta |
| LIBE: | Kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunta |
| AFCO: | Perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunta |
| FEMM: | Naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunta |
| PETI: | Vetoomusvaliokunta |
| DROI: | Ihmisoikeuksien alivaliokunta |
| SEDE: | Turvallisuus- ja puolustuspolitiikan alivaliokunta |

AFET:

Ulkoasiainvaliokunta

DEVE:

Kehitysyhteistyövaliokunta

INTA:

Kansainvälisen kaupan valiokunta

BUDG:

Budjettivaliokunta

CONT:

Talousarvion valvontavaliokunta

ECON:

Talous- ja raha-asioiden valiokunta

EMPL:

Työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunta

ENVI:

Ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunta

ITRE:

Teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunta

IMCO:

Sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunta

TRAN:

Liikenne- ja matkailuvaliokunta

REGI:

Aluekehitysvaliokunta

AGRI:

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunta

PECH:

Kalatalousvaliokunta

CULT:

Kulttuuri- ja koulutusvaliokunta

JURI:

Oikeudellisten asioiden valiokunta

LIBE:

Kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunta

AFCO:

Perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunta

FEMM:

Naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunta

PETI:

Vetoomusvaliokunta

DROI:

Ihmisoikeuksien alivaliokunta

SEDE:

Turvallisuus- ja puolustuspolitiikan alivaliokunta

POLIITTISISTA RYHMISTÄ KÄYTETTÄVÄT LYHENTEET

| PPE: | Euroopan kansanpuolueen ryhmä (kristillisdemokraatit) |
| --- | --- |
| S&D: | Euroopan parlamentin sosialistien ja demokraattien ryhmä |
| ECR: | Euroopan konservatiivit ja reformistit |
| ALDE: | Euroopan liberaalidemokraattien liiton ryhmä |
| GUE/NGL: | Euroopan yhtyneen vasemmiston konfederaatioryhmä / Pohjoismaiden vihreä vasemmisto |
| Verts/ALE: | Vihreät / Euroopan vapaa allianssi -ryhmä |
| EFDD: | Vapauden ja suoran demokratian Eurooppa |
| NI: | Sitoutumattomat |

PPE:

Euroopan kansanpuolueen ryhmä (kristillisdemokraatit)

S&D:

Euroopan parlamentin sosialistien ja demokraattien ryhmä

ECR:

Euroopan konservatiivit ja reformistit

ALDE:

Euroopan liberaalidemokraattien liiton ryhmä

GUE/NGL:

Euroopan yhtyneen vasemmiston konfederaatioryhmä / Pohjoismaiden vihreä vasemmisto

Verts/ALE:

Vihreät / Euroopan vapaa allianssi -ryhmä

EFDD:

Vapauden ja suoran demokratian Eurooppa

NI:

Sitoutumattomat

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

32. istunto pidettiin Nairobissa (Keniassa) 19.–21. joulukuuta 2016.

| 30.5.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 170/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 170/1

---

AFRIKAN, KARIBIAN JA TYYNENMEREN VALTIOIDEN RYHMÄN JÄSENTEN SEKÄ EUROOPAN UNIONIN JA SEN JÄSENVALTIOIDEN VÄLISEN KUMPPANUUSSOPIMUKSEN MUKAISESTI JÄRJESTETTÄVÄ YHTEINEN PARLAMENTAARINEN EDUSTAJAKOKOUS

MAANANTAINA 19. JOULUKUUTA 2016 PIDETYN ISTUNNON PÖYTÄKIRJA

(2017/C 170/01)

Sisältö

| Virallinen avajaisistunto | 1 |
| --- | --- |

| Yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen istunto | 2 |
| --- | --- |

| Yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen kokoonpano | 2 |
| --- | --- |

| 1. | Esityslistan hyväksyminen (AP102.053) | 2 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 31. täysistunnon edellisten istuntojen pöytäkirjojen hyväksyminen (EUVL C 451, 2.12.2016) | 2 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Yhteispuheenjohtajien ilmoitukset ja 18. joulukuuta 2016 pidetyssä työvaliokunnan kokouksessa tehdyt päätökset | 2 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Kansainvälisestä yhteistyöstä ja kehitysasioista vastaavan komission jäsenen Neven Mimican julkilausuma | 3 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Keskustelu kansainvälisestä yhteistyöstä ja kehitysasioista vastaavan komission jäsenen Neven Mimican kanssa – catch-the-eye-menettely | 3 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Komission kyselytunti | 3 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Toimet, jotka komissio on toteuttanut yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 31. istunnossa hyväksyttyjen päätöslauselmien johdosta | 3 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Perheviljelmien ja pienimuotoisen maataloustuotannon haasteet AKT-maissa | 4 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | Talouselämän osapuolten ja työmarkkinaosapuolten selonteko | 4 |
| --- | --- | --- |

9.

MAANANTAINA 19. JOULUKUUTA 2016 PIDETYN ISTUNNON PÖYTÄKIRJA

(Istunto avattiin klo 11.05.)

Virallinen avajaisistunto

Puheenvuorot:

Justin Bedan Njoka Muturi, Kenian kansalliskokouksen puheenjohtaja, Netty Baldeh, yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen yhteispuheenjohtaja, Louis Michel, yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen yhteispuheenjohtaja, ja Uhuru Muigai Kenyatta, Kenian presidentti.

(Istunto keskeytettiin klo 12.30 ja sitä jatkettiin klo 15.05.)

PUHETTA JOHTI: Netty BALDEH

Yhteispuheenjohtaja

Yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen istunto

Yhteispuheenjohtaja toivotti kaikki osallistujat tervetulleiksi.

Yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen kokoonpano

Yhteispuheenjohtaja ilmoitti, että yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen jäsenluettelo liitetään pöytäkirjaan AKT-valtioiden viranomaisten ja Euroopan parlamentin toimittamassa muodossa.

1.   Esityslistan hyväksyminen (AP102.053)

Puheenvuorot: Michael Gahler, yhteispuheenjohtaja Netty Baldeh ja Cecilia Ogwal (Uganda).

Esityslista hyväksyttiin sellaisena kuin se on esitettynä tässä pöytäkirjassa.

Päätös: Jäsenten lähtöjen helpottamiseksi ryhdyttiin toimiin, jotta äänestys voitaisiin pitää keskiviikkona 21. joulukuuta mahdollisimman aikaisin iltapäivästä.

2.   Yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 31. täysistunnon edellisten istuntojen pöytäkirjojen hyväksyminen (EUVL C 451, 2.12.2016)

Pöytäkirjat hyväksyttiin.

3.   Yhteispuheenjohtajien ilmoitukset ja 18. joulukuuta 2016 pidetyssä työvaliokunnan kokouksessa tehdyt päätökset

Yhteispuheenjohtaja kertoi työvaliokunnan 18. joulukuuta 2016 pidetyn kokouksen tuloksista.

Seuraavista asioista tehtiin päätökset:

| a) | Pysyvät valiokunnat laativat seuraavat mietinnöt: | Poliittisten asioiden valiokunta







  — | Haasteita kehityksen ja turvallisuuden väliseen yhteyteen liittyvissä AKT:n ja EU:n politiikoissa |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Pysyvät valiokunnat laativat seuraavat mietinnöt:

Poliittisten asioiden valiokunta

—

Haasteita kehityksen ja turvallisuuden väliseen yhteyteen liittyvissä AKT:n ja EU:n politiikoissa

| | Taloudellisen kehityksen, rahoituksen ja kaupan valiokunta







  — | Sininen talous: Mahdollisuudet ja haasteet AKT-valtioille |
| --- | --- | --- |

Taloudellisen kehityksen, rahoituksen ja kaupan valiokunta

—

Sininen talous: Mahdollisuudet ja haasteet AKT-valtioille

| | Sosiaali- ja ympäristöasioiden valiokunta







  — | Perusterveydenhoitopalveluiden saatavuuden parantaminen erityisesti tarttuvien tautien lääkityksen osalta. |
| --- | --- | --- |

Sosiaali- ja ympäristöasioiden valiokunta

—

Perusterveydenhoitopalveluiden saatavuuden parantaminen erityisesti tarttuvien tautien lääkityksen osalta.

| b) | Vahvistettiin, että 33. edustajakokous järjestetään 19.–21. kesäkuuta 2017 St Julian’sissa Maltalla. |
| --- | --- |

b)

Vahvistettiin, että 33. edustajakokous järjestetään 19.–21. kesäkuuta 2017 St Julian’sissa Maltalla.

| c) | 34. edustajakokous järjestetään Karibialla 18.–20. joulukuuta 2017. |
| --- | --- |

c)

34. edustajakokous järjestetään Karibialla 18.–20. joulukuuta 2017.

| d) | 13. alueellinen kokous järjestetään Freetownissa Sierra Leonessa 22.–24. helmikuuta 2017. |
| --- | --- |

d)

13. alueellinen kokous järjestetään Freetownissa Sierra Leonessa 22.–24. helmikuuta 2017.

| e) | 14. alueellinen kokous järjestetään Tyynenmeren alueella 19.–21. heinäkuuta 2017. |
| --- | --- |

e)

14. alueellinen kokous järjestetään Tyynenmeren alueella 19.–21. heinäkuuta 2017.

| f) | Järjestetään Malin tiedonhankintamatka ja mahdollisuuksien mukaan muita tiedonhankintamatkoja Zimbabween ja Mauritaniaan. |
| --- | --- |

f)

Järjestetään Malin tiedonhankintamatka ja mahdollisuuksien mukaan muita tiedonhankintamatkoja Zimbabween ja Mauritaniaan.

| g) | Laaditaan julkilausuma AKT:n ja EU:n välisten suhteiden parlamentaarisesta ulottuvuudesta Cotonoun sopimuksen voimassaolon päättymisen jälkeen. |
| --- | --- |

g)

Laaditaan julkilausuma AKT:n ja EU:n välisten suhteiden parlamentaarisesta ulottuvuudesta Cotonoun sopimuksen voimassaolon päättymisen jälkeen.

4.   Kansainvälisestä yhteistyöstä ja kehitysasioista vastaavan komission jäsenen Neven Mimican julkilausuma

Neven Mimica, kansainvälisestä yhteistyöstä ja kehitysasioista vastaava komission jäsen, keskittyi lausunnossaan unionin ja AKT-valtioiden kumppanuuden tulevaisuuteen vuoden 2020 jälkeen ja kehityspolitiikkaa koskevan eurooppalaisen konsensuksen tarkistamiseen. Komission toivoma lopputulos on sen viimeisimmässä tiedotteessaan ehdottama AKT-EU-puitesopimus, joka linjaa yhteisiä tavoitteita ja arvoja, joita täydentävät räätälöidyt alueelliset kumppanuudet Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren alueen kanssa, joiden avulla jokaisen alueen erityispiirteet voitaisiin ottaa huomioon aiempaa paremmin. Komission jäsen pani merkille sopimuksen ainutlaatuisuuden ja korosti tarvetta mukauttaa sitä uuteen globaaliin ympäristöön ja uusiin yhteisiin haasteisiin kuten ilmastonmuutokseen ja maahanmuuttoon sopivaksi. Neuvottelut unionin ja AKT:n välillä alkavat 2018 ja komission jäsen Mimica kutsui edustajakokouksen sekä AKT-valtioiden kansalliset parlamentit miettimään institutionaalisen kehityksen tulevaisuutta ja laatimaan ehdotuksia tulevan kumppanuuden parlamentaarisesta ulottuvuudesta.

5.   Keskustelu kansainvälisestä yhteistyöstä ja kehitysasioista vastaavan komission jäsenen Neven Mimican kanssa – catch-the-eye-menettely

Puheenvuorot: Bogdan Brunon Wenta, Teresa Jiménez-Becerril Barrio, Carlos Zorrinho, Norbert Neuser, Neven Mimica, Michèle Rivasi, Purmanund Jhugroo (Mauritius), Neena Gill, Michael Gahler, Marielle de Sarnez, Nathalie Griesbeck, Cécile Kashetu Kyenge, Juan Fernando López Aguilar, Ahamada Soukouna (Mali), Louis H. Straker (Saint Vincent ja Grenadiinit), Sangoné Sall (Senegal), Daniel K. Shumba (Zimbabwe), Joachim Zeller, Veikko Nekundi (Namibia), Babiker Mohamed Toum (Sudan), Dariusz Rosati, Mmadi Hassani Oumouri (Komorit) and Gberi Kombo (Kamerun).

Keskustelussa keskityttiin kolmeen komission marraskuussa 2016 julkaisemaan tiedonantoon, jotka koskivat uudistettua vuoden 2020 jälkeistä kumppanuutta Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden kanssa sekä ehdotusta kehityspolitiikkaa koskevan eurooppalaisen konsensuksen ja kestävän kehityksen tavoitteiden täytäntöönpanoksi. Agendan 2030 tulisi ohjata kansainvälisiä kehitystoimia seuraavan 15 vuoden ajan. Kehityspoliittisen koherenssin takaamisen tärkeyden lisäksi korostettiin tarvetta yhdistää entistä paremmin turvallisuus-, maahanmuutto- ja kehitysulottuvuudet. Esitettiin useita kysymyksiä, jotka koskivat EU:n Afrikka-hätärahastoa, unionin tukea ihmiskaupan torjumiseksi ja ehdotusta uudesta EU:n ulkoisesta investointiohjelmasta lisäkontribuutiona kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiseksi Afrikassa.

Komission jäsen Mimica vastasi jäsenten esittämiin kysymyksiin catch-the-eye-menettelyssä noudatetun järjestyksen mukaisesti.

6.   Komission kyselytunti

Komissiolle esitettiin yhteensä 29 kysymystä.

Komissio oli jo aiemmin vastannut kysymyksiin kirjallisesti. Komission jäsen Mimica vastasi suullisesti lisäkysymyksiin, jotka liittyivät seuraaviin alkuperäisiin kysymyksiin:

| | Kysymys 1, Maria Lidia Senra Rodríguez, merkittävästä merenpohjan kaivostoimintaprojektista Namibiassa |
| --- | --- |

Kysymys 1, Maria Lidia Senra Rodríguez, merkittävästä merenpohjan kaivostoimintaprojektista Namibiassa

| | Suullisesti esitetty kysymys 7, Catherine Bearder, EU:n villieläimiä koskevasta toimintasuunnitelmasta |
| --- | --- |

Suullisesti esitetty kysymys 7, Catherine Bearder, EU:n villieläimiä koskevasta toimintasuunnitelmasta

| | Suullisesti esitetty kysymys 17, Marielle de Sarnez, merirosvouden torjumisesta |
| --- | --- |

Suullisesti esitetty kysymys 17, Marielle de Sarnez, merirosvouden torjumisesta

| | Suullisesti esitetty kysymys 18, Cécile Kashetu Kyenge, presidentti Kabilan tilanteesta Kongon demokraattisessa tasavallassa |
| --- | --- |

Suullisesti esitetty kysymys 18, Cécile Kashetu Kyenge, presidentti Kabilan tilanteesta Kongon demokraattisessa tasavallassa

| | Suullisesti esitetty kysymys 21, Michael Gahler somalipakolaisten leiristä Dabaadissa. |
| --- | --- |

Suullisesti esitetty kysymys 21, Michael Gahler somalipakolaisten leiristä Dabaadissa.

Kysymysten 3, 5, 6, 8, 11, 14, 16, 20, 22, 23, 24, 27 esittäjillä ei ollut lisäkysymyksiä.

Kysymysten 2, 4, 9, 10, 12, 13, 15, 19, 25, 26, 28 ja 29 esittäjät eivät olleet läsnä.

7.   Toimet, jotka komissio on toteuttanut yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 31. istunnossa hyväksyttyjen päätöslauselmien johdosta

Komission jäsen viittasi asiakirjaan, joka koski komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan toimia Brysselissä joulukuussa 2015 järjestetyn yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen vahvistamien päätöslauselmien osalta, jotka on sisällytetty asiakirjoihin, eikä keskustelua aiheesta jatkettu.

Sosiaali- ja ympäristöasioiden valiokunta

Yhteisesittelijät: Maria Heubuch ja Uladi Mussa (Malawi)

Uladi Mussa (Malawi) ja Michèle Rivasi (Maria Heubuchin tilalla) esittelivät raportin.

Puheenvuorot: Agathon Rwanda (Burundi), Anna Záborská, Emanuel Alberto Fernandes Barbosa (Kap Verde), Ole Christensen, Musa Hussein Naib (Eritrea), Arne Gericke, Abdikadir Omar Aden (Kenia), Catherine Bearder, Maria Lidia Senra Rodríguez, Hermann Razafindravelo (Madagaskar), Bodil Valero, Amos Fish Mahlalela (Etelä-Afrikka), William Nokrach (Uganda), Tesfaye Daba (Etiopia), Esther Herranz García, Norbert Neuser, Jadwiga Wiśniewska, Francesc Gambús, Ricardo Serrão Santos, Krzysztof Hetman ja Domenico Rosa (komissio).

Jäsenet nostivat esiin perheviljelmien ja pienimuotoisen maataloustuotannon tärkeyden AKT-maissa, jotta voitaisiin torjua köyhyyttä ja ylläpitää elintarviketurvaa sekä biodiversiteettiä. Jäsenet muistuttivat useista pienimuotoisen maataloustuotannon haasteista, joihin kuuluu maan ja pääoman saatavuus sekä pääsy markkinoille. Tarvetta lisätä maatalouteen käytettyjä julkisia varoja korostettiin, koska maatalousala kärsii usein riittämättömistä investoinneista.

Uladi Mussa (Malawi) ja Michèle Rivasi päättivät keskustelun.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean AKT-seurantakomitean puheenjohtajan Yves Somvillen alustus

Yves Somville Euroopan talous- ja sosiaalikomitean AKT-seurantakomitean puheenjohtaja, esitteli seurantakomitean viimeisimmät ja tulevat toimet.

(Istunto päättyi klo 18.47.)

Netty BALDEH

Louis MICHEL

Yhteispuheenjohtajat

Patrick I. GOMES

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Yleissihteerit

---

| 30.5.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 170/5 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 170/5

---

AFRIKAN, KARIBIAN JA TYYNENMEREN VALTIOIDEN RYHMÄN JÄSENTEN SEKÄ EUROOPAN UNIONIN JA SEN JÄSENVALTIOIDEN VÄLILLÄ TEHDYN KUMPPANUUSSOPIMUKSEN MUKAISESTI JÄRJESTETTÄVÄ YHTEINEN PARLAMENTAARINEN EDUSTAJAKOKOUS

TIISTAINA 20. JOULUKUUTA 2016 PIDETYN ISTUNNON PÖYTÄKIRJA

(2017/C 170/02)

Sisältö

| 1. | Slovakian ulko- ja Eurooppa-asiainministeriön valtiosihteerin ja Euroopan unionin neuvoston puheenjohtajan Lukáš Parízekin julkilausuma | 5 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Saint Kitts ja Nevisin matkailusta, kansainvälisestä kaupasta, teollisuudesta ja kuluttaja-asioista vastaavan ministerin ja AKT-neuvoston puheenjohtajan Lindsay F. P. Grantin julkilausuma | 5 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Neuvoston kyselytunti | 6 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Keskustelu neuvoston kanssa – catch-the-eye-menettely | 6 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Presidentin toimikausia koskevat perustuslailliset rajoitukset | 6 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Seminaarien yhteenvedot – catch-the-eye-menettely | 7 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Voimien yhdistäminen vuoden 2030 agendan ympäristöulottuvuuden ja Pariisin ilmastosopimuksen täytäntöönpanemiseksi | 7 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Laittomien rahavirtojen vaikutus kehitysrahoitukseen | 7 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | Kaupan rooli kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamisessa | 8 |
| --- | --- | --- |

9.

TIISTAINA 20. JOULUKUUTA 2016 PIDETYN ISTUNNON PÖYTÄKIRJA

(Istunto avattiin klo 9.20.)

PUHETTA JOHTI: Cécile Kashetu KYENGE

Väliaikainen yhteispuheenjohtaja

1.   Slovakian ulko- ja Eurooppa-asiainministeriön valtiosihteerin ja Euroopan unionin neuvoston puheenjohtajan Lukáš Parízekin julkilausuma

Slovakian ulko- ja Eurooppa-asiainministeriön valtiosihteeri ja Euroopan unionin neuvoston puheenjohtaja Lukáš Parízek korosti yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen keskeistä roolia demokraattisen legitimiteetin vahvistamisessa sekä kumppanuuden monimuotoisuuden ja vahvuuden varmistamisessa. Hän keskittyi edessä oleviin haasteisiin ja oli tyytyväinen siihen, että AKT:llä on samat painopisteet kuin EU:n kestävän kehityksen toimintaohjelmassa Agenda 2030.

Ilmastonmuutos, turvallisuuden ja kehityksen välinen yhteys, muuttoliikepolitiikka, demografiset suuntaukset ja nuoriso olivat muita aiheita, joita puheenjohtaja käsitteli. Hän korosti myös tarvetta uudistaa yhteisiä elimiä uusiin haasteisiin vastaamiseksi ja perustaa yhteiset toimet solidaarisuuden, kumppanuuden ja jaetun vastuun periaatteille.

2.   Saint Kitts ja Nevisin matkailusta, kansainvälisestä kaupasta, teollisuudesta ja kuluttaja-asioista vastaavan ministerin ja AKT-neuvoston puheenjohtajan Lindsay F. P. Grantin julkilausuma

Saint Kitts ja Nevisin matkailusta, kansainvälisestä kaupasta, teollisuudesta ja kuluttaja-asioista vastaava ministeri ja AKT-neuvoston puheenjohtaja Lindsay F. P. Grant esitteli pääpiirteittäin, miten AKT käsittelee AKT:n ja EU:n suhteita Cotonoun sopimuksen päättymisen jälkeen. Vaikka on tapahtunut merkittäviä maantieteellisiä ja poliittisia muutoksia, köyhyyden poistamista ja kestävän kehityksen edistämistä koskevat painopisteet säilyvät ennallaan. AKT-neuvosto oli keskustellut ensimmäistä kertaa Euroopan komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisestä tiedonannosta, joka koskee uudistettua ATK–EU-kumppanuutta, ja pohtisi sitä edelleen huolellisesti. Hän korosti myös, että AKT-ryhmä sitoutuu edelleen huolehtimaan suhteista EU:hun ja pysymään yhtenäisenä ryhmänä.

3.   Neuvoston kyselytunti

AKT-neuvostolle esitettiin 14 kysymystä ja EU:n neuvostolle 17 kysymystä.

Lindsay F. P. Grant vastasi AKT-neuvoston puolesta seuraaviin kysymyksiin ja lisäkysymyksiin:

| | Julie Wardin esittämä kysymys 6 elintarviketurvasta ja ravitsemuksesta, erityisesti naisten ja tyttöjen osalta |
| --- | --- |

Julie Wardin esittämä kysymys 6 elintarviketurvasta ja ravitsemuksesta, erityisesti naisten ja tyttöjen osalta

| | Arne Lietzin esittämä kysymys 9 Panama-papereista |
| --- | --- |

Arne Lietzin esittämä kysymys 9 Panama-papereista

| | Maria Lidia Senra Rodríguezin esittämä kysymys 11 jäsenvaltioiden osallistumisesta oikeudellisesti sitovan yrityksiä ja ihmisoikeuksia koskevan sopimuksen laatimiseen ja kansainvälisen yritysten rikostuomioistuimen perustamiseen |
| --- | --- |

Maria Lidia Senra Rodríguezin esittämä kysymys 11 jäsenvaltioiden osallistumisesta oikeudellisesti sitovan yrityksiä ja ihmisoikeuksia koskevan sopimuksen laatimiseen ja kansainvälisen yritysten rikostuomioistuimen perustamiseen

| | David Martinin (Maria Arenan) esittämä kysymys 14 Kongon demokraattisen tasavallan poliittisesta tilanteesta. |
| --- | --- |

David Martinin (Maria Arenan) esittämä kysymys 14 Kongon demokraattisen tasavallan poliittisesta tilanteesta.

Kysymysten nro 1, 2, 3, 4, 5, 7, 8, 10, 12 ja 13 esittäjät eivät olleet läsnä.

Lukáš Parízek vastasi EU:n neuvoston puolesta seuraaviin kysymyksiin ja lisäkysymyksiin:

| | Cécile Kashetu Kyengen esittämä kysymys 17 Keski-Afrikan tasavallan kehityksestä |
| --- | --- |

Cécile Kashetu Kyengen esittämä kysymys 17 Keski-Afrikan tasavallan kehityksestä

| | David Martinin (Maria Arenan) esittämä kysymys 20 Kongon demokraattisen tasavallan poliittisesta tilanteesta. |
| --- | --- |

David Martinin (Maria Arenan) esittämä kysymys 20 Kongon demokraattisen tasavallan poliittisesta tilanteesta.

| | Maria Lidia Senra Rodríguezin esittämä kysymys 24 jäsenvaltioiden osallistumisesta oikeudellisesti sitovan yrityksiä ja ihmisoikeuksia koskevan sopimuksen laatimiseen ja kansainvälisen yritysten rikostuomioistuimen perustamiseen |
| --- | --- |

Maria Lidia Senra Rodríguezin esittämä kysymys 24 jäsenvaltioiden osallistumisesta oikeudellisesti sitovan yrityksiä ja ihmisoikeuksia koskevan sopimuksen laatimiseen ja kansainvälisen yritysten rikostuomioistuimen perustamiseen

| | Teresa Jiménez-Becerril Barrion esittämä kysymys 25 lapsityövoimasta Beninissä |
| --- | --- |

Teresa Jiménez-Becerril Barrion esittämä kysymys 25 lapsityövoimasta Beninissä

| | Julie Wardin esittämä kysymys 29 elintarviketurvasta ja ravitsemuksesta, erityisesti naisten ja tyttöjen osalta |
| --- | --- |

Julie Wardin esittämä kysymys 29 elintarviketurvasta ja ravitsemuksesta, erityisesti naisten ja tyttöjen osalta

| | Inama Nkenguzamatekan (Burundi) esittämä kysymys 31 AKT:n ja EU:n epätasavertaisesta kumppanuudesta. |
| --- | --- |

Inama Nkenguzamatekan (Burundi) esittämä kysymys 31 AKT:n ja EU:n epätasavertaisesta kumppanuudesta.

Kysymyksen 19 esittäjällä ei ollut lisäkysymyksiä.

Kysymysten nro 15, 16, 18, 21, 22, 23, 26, 27, 28 ja 30 esittäjät eivät olleet läsnä.

4.   Keskustelu neuvoston kanssa – catch-the-eye-menettely

Puheenvuorot: Anneli Jäätteenmäki, Anna Záborská, Davy Yama (Keski-Afrikan tasavalta), Babiker Mohamed Toum (Sudan), Arne Lietz, Julie Ward, Catherine Bearder, Magnus Kofi Amoatey (Ghana), Joachim Zeller, Bodil Valero, Mariya Gabriel ja Cécile Kashetu Kyenge.

Kysymyksissä käsiteltiin monia eri aiheita, mukaan luettuina EU:n jäsenvaltioiden sitoutuminen kehitykseen vaikuttavien politiikkojen johdonmukaisuuteen ja viralliseen kehitysapuun, EU:n yhteistyö Sudanin ja Keski-Afrikan tasavallan kanssa, luonnonvaraisten eläinten ja kasvien laitonta kauppaa koskeva EU:n suunnitelma, EU:n kehitysyhteistyön rahoituksen hajanaisuus ja laillista muuttoliikettä koskevat aloitteet.

PUHETTA JOHTI: Louis MICHEL

Yhteispuheenjohtaja

Poliittisten asioiden valiokunta

Yhteisesittelijät: Ignazio Corrao ja Tulia Ackson (Tansania)

Tulia Ackson (Tansania) esitteli kertomuksen ja AKT:n kannan asiaan.

Puheenvuorot: Pally Iriase (Nigeria), Joachim Zeller, Cécile Kashetu Kyenge, Mohamed Youssouf Goumaneh (Djibouti), Anneli Jäätteenmäki, Tesfaye Daba Wakjira (Etiopia), Uladi Mussa (Malawi), Bodil Valero, Ahamada Soukouna (Mali), Mohamed El Mokhtar Zamel (Mauritania), Louis Aliot, Amadou Dioffo (Niger), Amos Fish Mahlalela (Etelä-Afrikka), Mariya Gabriel, Louis H. Straker (Saint Vincent ja Grenadiinit), Juan Fernando López Aguilar, Jacob Oulanyah (Uganda), Tadeusz Zwiefka, Ibrahim Rassin Bundu (Sierra Leone), Carlos Zorrinho, Dariusz Rosati, Derek Vaughan ja Kristin de Peyron (EUH).

Jäsenet olivat yksimielisiä siitä, että perustuslait ovat kansan tahdonilmaus ja niitä on siksi kunnioitettava, mutta niitä voidaan muuttaa, jos kansa niin tahtoo, ja tämä koskee myös presidentin toimikausien rajoittamista. Useat jäsenet kuitenkin korostivat, että tällaisia muutoksia voidaan soveltaa tulevaisuudessa muttei istuvaan presidenttiin. Jotkut jäsenet puolustivat toimikausien rajoittamista, mutta yksikään jäsen ei kiistänyt jokaisen valtion oikeutta päättää rajojen asettamisesta.

Tulia Ackson (Tansania) päätti keskustelun.

6.   Seminaarien yhteenvedot – catch-the-eye-menettely

Julie Ward teki yhteenvedon seminaarista ”Pk-yritysten laajentaminen työpaikkojen luomiseksi” ja korosti, että erityisesti AKT-maissa oli tärkeää sisällyttää käsitteeseen mikroyritykset ja puhua siten mikro- ja pk-yrityksistä, jotka luovat neljä viidestä uudesta työpaikasta maailmassa. Mikro- ja pk-yrityksiin kohdistuvien investointien lisäämiseksi seminaarissa nostettiin esiin useita seikkoja: byrokratian vähentäminen, alueellisen yhdentymisen edistäminen, koulutuksen edistäminen ja valmiuksien kehittäminen, digitaalitalouden hyödyntäminen ja tekniikan edistäminen sekä korruption torjunta ja infrastruktuurin puutteiden korjaaminen.

Puheenvuoro: yhteispuheenjohtaja Louis Michel.

Bradly John Felix (Saint Lucia) esitti suullisen kertomuksen seminaarista ”Kenian puutarha-ala” ja korosti puutarha-alan keskeistä asemaa Kenian taloudessa ja kehityksessä. Ala vie tuotteitaan koko maailmaan, ja sillä on korkeat sosiaaliset ja ympäristöstandardit. Alalla on useita haasteita, kuten ulkomaisten kasvinsuojelustandardien noudattamisen suuret kustannukset. Seminaariin kuului vierailu Winchesterin kukkatarhaan.

(Istunto keskeytettiin klo 12.47 ja sitä jatkettiin klo 15.08.)

PUHETTA JOHTI: Netty BALDEH

Yhteispuheenjohtaja

Keskustelu Yhdistyneiden kansakuntien ympäristöohjelman (UNEP) varapääjohtajan Ibrahin Thiawin kanssa

Yhdistyneiden kansakuntien ympäristöohjelman (UNEP) varapääjohtaja Ibrahin Thiaw korosti, että luonnonympäristö muodostaa perustan ihmisten elämälle maapallolla sekä maataloudelle, kalastukselle ja kasvavassa määrin energialle. Hän korosti myös ilmastonmuutoksen ja ympäristön pilaantumisen yhteyksiä konflikteihin, epävakauteen ja köyhyyteen. Vaikka AKT-maat ovat haavoittuvimpia ilmastonmuutoksen vaikutuksille, se tarjoaa niille myös mahdollisuuksia, jotka liittyvät erityisesti uusiutuvan energian käyttöön ja julkisen liikenteen infrastruktuuriin. AKT-maiden olisi pyrittävä tässä suhteessa ohittamaan rikkaiden maiden kehitys.

Puheenvuorot: György Hölvényi, Jo Leinen, Catherine Bearder, Maria Lidia Senra Rodríguez, Tesfaye Daba (Etiopia), Michèle Rivasi, Emanuel Alberto Fernandes Barbosa (Kap Verde), Cecilia Ogwal (Uganda), Nicolas Bay, Babiker Mohamed Toum (Sudan), Esmond Edmund Forde (Trinidad ja Tobago), Julie Ward, Arne Lietz ja Domenico Rosa (komissio).

Jäsenet korostivat ilmastonmuutoksen vaikutuksia kehitysmaihin, tarvetta investoida vihreään talouteen, säästää energiaa ja pysäyttää biologisen monimuotoisuuden väheneminen sekä auttaa vähiten kehittyneitä maita irtautumaan hiilestä tulevassa kehityksessään.

Taloudellisen kehityksen, rahoituksen ja kaupan valiokunta

Yhteisesittelijät: Theodor Dumitru Stolojan ja Michel Kamano (Guinea)

Michel Kamano (Guinea) ja Theodor Dumitru Stolojan esittelivät kertomuksen sekä laittomien rahavirtojen alkulähteitä ja niiden vaikutusta kehitysmaiden talouksiin ja yhteiskuntiin. Jäsenet olivat melko yksimielisiä laittomien rahavirtojen laajuudesta ja alkuperästä, eli verovilpistä, siirtohintojen väärinkäytöstä ja järjestäytyneen rikollisuuden eri muodoista.

Puheenvuorot: Mara Thompson (Barbados), György Hölvényi, Pally Iriase (Nigeria), Neena Gill, Louis Michel, Mohamed Y Goumaneh (Djibouti), Joyce Laboso (Kenia), Maria Lidia Senra Rodríguez, Michèle Rivasi, Amos Fish Mahlalela (Etelä-Afrikka), Andre Misiekaba (Surinam), Cecilia Ogwal (Uganda), Dariusz Rosati, Bogdan Brunon Wenta, Juan Fernando López Aguilar, Agustín Diaz de Mera ja Domenico Rosa (komissio).

Jotkut AKT-maiden edustajat varoittivat rajoittamasta luonnonvaroiltaan köyhien maiden mahdollisuuksia ylläpitää rahoituspalvelualaansa. Useimmat kuitenkin kehottivat yhtenäiseen kansainväliseen toimintaan, jolla tukitaan lainsäädännön aukot, tehostetaan kansainvälistä yhteistyötä, lisätään selvästi tosiasiallisen omistajuuden ja rahoitusvirtojen avoimuutta sekä monikansallisten yritysten raportointivelvollisuuksia ja helpotetaan laittomien varojen takaisinperintää. AKT- ja OECD-maiden hallitusten ja yksityisen sektorin yhteistä vastuuta korostettiin myös.

Michel Kamano (Guinea) ja Theodor Dumitru Stolojan päättivät keskustelun.

PUHETTA JOHTI: Mara THOMPSON (Barbados)

Väliaikainen yhteispuheenjohtaja

Pääkeskustelu Yhdistyneiden kansakuntien kauppa- ja kehityskonferenssin (UNCTAD) pääsihteerin Mukhisa Kituyin kanssa

Yhdistyneiden kansakuntien kauppa- ja kehityskonferenssin (UNCTAD) pääsihteeri Mukhisa Kituyi piti esitelmän kaupasta ja sen roolista kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamisessa. Hän korosti, että kaupalla voidaan auttaa ihmisiä pääsemään köyhyydestä, jos se yhdistetään politiikkaan, jolla kannustetaan investointeihin, kehitetään infrastruktuuria, vähennetään eriarvoisuutta ja autetaan täyttämään vientimarkkinoiden sääntelyvaatimukset.

Puheenvuorot: Mmadi Hassani (Komorit), Daniel Caspary, Carlos Zorrinho, David Campbell Bannerman, Veikko Nekundi (Namibia), Maria Lidia Senra Rodríguez, Amos Fish Mahlalela (Etelä-Afrikka), Michèle Rivasi, Juliet Kinyamatama (Uganda), Michael Gahler, Sebastian C. Kopulande (Sambia), Ole Christensen, Bogdan Brunon Wenta, Arne Lietz, Dariusz Rosati, Joachim Schuster, Julie Ward ja Alessandro Tonoli (komissio).

Mukhisa Kituyi vastasi puhujien kommentteihin ja kysymyksiin ja oli jäsenten kanssa samaa mieltä siitä, ettei köyhyyttä voida poistaa pelkällä kaupalla, että globalisaatio edellyttää sääntöjä ja että turvaverkkoja tarvitaan. Hän kehotti jäseniä toimimaan aktiivisesti kestävän kehityksen tavoitteiden mukaisen politiikan kehittämiseksi ja vakuuttamaan ihmisille, ettei näiden kannata kieltäytyä kansainvälisestä yhteistyöstä käsitellessään globalisaation kielteisiä näkökohtia. Jotkut jäsenet esittivät vastakkaisia näkemyksiä maailmanlaajuisen kaupan hyödyistä ja mahdollisuuksista, joita se on tarjonnut köyhille ja AKT-maille, vaikka olivatkin samaa mieltä siitä, että infrastruktuuriin on investoitava ja AKT-maiden on panostettava arvoketjuun. Useat jäsenet totesivat myös, ettei globaalia kauppajärjestelmää ollut täysin mukautettu globalisoituneisiin talouksiin, ja jotkut arvostelivat kansainvälisiä kauppasääntöjä siitä, etteivät ne olleet kehitysmaiden etujen mukaisia.

(Istunto päättyi klo 19.19.)

Netty BALDEH

Louis MICHEL

Yhteispuheenjohtajat

Patrick I. GOMES ja

Ciril STOKELJ (väliaikainen)

Pääsihteerit

---

| 30.5.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 170/9 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 170/9

---

AFRIKAN, KARIBIAN JA TYYNENMEREN VALTIOIDEN RYHMÄN JÄSENTEN SEKÄ EUROOPAN UNIONIN JA SEN JÄSENVALTIOIDEN VÄLILLÄ TEHDYN KUMPPANUUSSOPIMUKSEN MUKAISESTI JÄRJESTETTÄVÄ YHTEINEN PARLAMENTAARINEN EDUSTAJAKOKOUS

KESKIVIIKKONA 21. JOULUKUUTA 2016 PIDETYN ISTUNNON PÖYTÄKIRJA

(2017/C 170/03)

Sisältö

| 1. | Infrastruktuurin kehittämisen rooli alueellisen yhdentymisen edistämisessä | 10 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Pöytäkirjan hyväksyminen maanantaina 19. joulukuuta 2016 pidetystä iltapäivän istunnosta | 10 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Miten tuetaan maahanmuuttajien uudelleensijoittamista heidän kotimaassaan | 10 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Pöytäkirjan hyväksyminen tiistaina 20. joulukuuta 2016 pidetystä aamupäivän istunnosta | 11 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Kiireelliset asiat 1: Gabonin vaalien jälkeinen tilanne | 11 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Kiireelliset asiat 2: Hurrikaani Matthew’n vaikutus Haitissa | 11 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Pöytäkirjan hyväksyminen tiistaina 20. joulukuuta 2016 pidetystä iltapäivän istunnosta | 11 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Äänestys päätöslauselmaesityksistä, jotka sisältyvät kolmen pysyvän valiokunnan esittämiin mietintöihin | 11 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | Äänestys kiireellisistä päätöslauselmaesityksistä | 12 |
| --- | --- | --- |

9.

| 10. | Äänestys julkilausuman luonnoksesta | 13 |
| --- | --- | --- |

10.

| 11. | Muut asiat | 13 |
| --- | --- | --- |

11.

| 12. | Yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 33. istunnon aika ja paikka | 13 |
| --- | --- | --- |

12.

| LIITE I — | YHTEISEN PARLAMENTAARISEN EDUSTAJAKOKOUKSEN AAKKOSELLINEN JÄSENLUETTELO | 14 |
| --- | --- | --- |

LIITE I —

| LIITE II — | NAIROBISSA (KENIA) 19.–21. JOULUKUUTA 2016 PIDETYN ISTUNNON LÄSNÄOLOLUETTELO | 18 |
| --- | --- | --- |

LIITE II —

| LIITE III — | HYVÄKSYTYT TEKSTIT | 21 |
| --- | --- | --- |

LIITE III —

| Päätöslauselma laittomien rahavirtojen vaikutuksesta kehitysrahoitukseen | 21 |
| --- | --- |

| Päätöslauselma perheviljelmien ja pienimuotoisen maataloustuotannon haasteista AKT-maissa | 26 |
| --- | --- |

| Päätöslauselma hurrikaani Matthew’n vaikutuksesta Haitissa | 33 |
| --- | --- |

| Julkilausuma AKT:n ja EU:n välisten suhteiden parlamentaarisesta ulottuvuudesta Cotonoun sopimuksen voimassaolon päättymisen jälkeen | 36 |
| --- | --- |

KESKIVIIKKONA 21. JOULUKUUTA 2016 PIDETYN ISTUNNON PÖYTÄKIRJA

(Istunto avattiin klo 9.20)

PUHETTA JOHTI: Michèle RIVASI

Väliaikainen yhteispuheenjohtaja

Berliinin terrori-iskun uhrien muistolle pidettiin minuutin hiljainen hetki.

Keskustelu ulkoasioista ja kansainvälisestä kaupasta vastaavan kabinettisihteerin Amina Mohamedin (Kenia) kanssa

Kenian ulkoasioista ja kansainvälisestä kaupasta vastaava kabinettisihteeri Amina Mohamed painotti, että Afrikan alueellinen yhdentyminen, osallistava kestävä kehitys ja talouskasvu eivät voi toteutua ilman asianmukaista infrastruktuuria. Hän totesi, että hiljattain toteutunut edistyminen alueellisessa tienrakennuksessa on edelleen riittämätöntä, koska 75 prosenttia Afrikan tieverkosta on edelleen päällystämätöntä. Hän vaati tämän vuoksi merkittäviä investointeja uskottaviin alueellisiin hankkeisiin maanosan eri osien yhdistämiseksi. Lisäksi olisi rakennettava alueellisia sähköverkkoja, ja tullien ulkopuolisia kaupan esteitä olisi poistettava. Hän kuvasi ”keskikäytävän” perustamista ja intermodaalisen yhteyden kehittämistä Keniasta Kameruniin ja Atlantille Etelä-Sudanin kautta, ja painotti yksityisen ja julkisen sektorin kumppanuushankkeiden sekä teknisten taitojen kehittämisen merkitystä. Hän kehotti vielä hyväksymään YK:n terrorismia koskevan yleissopimuksen, jotta terrorismin vitsaukseen voidaan puuttua aiempaa tehokkaammin.

Puheenvuorot: Mmadi Hassani (Komorit), Anna Záborská, Joyce Laboso (Kenia), Alpha Ousmane (Burkina Faso), Bodil Valero, Joachim Zeller, Louis H. Straker (Saint Vincent ja Grenadiinit), Bogdan Brunon Wenta, Tesfaye Daba (Etiopia), Michael Gahler, Domenico Rosa (komissio) ja Stefano Dejak (EU:n edustusto).

Jäsenet painottivat, että on tärkeää löytää esimerkiksi maalämpövoiman kaltaisia vaihtoehtoisia energialähteitä, joille katsottiin olevan huomattavaa potentiaalia Keniassa. Myös tarvetta paremman julkisen liikenteen kehittämiseen suurimmissa kaupungeissa painotettiin.

Amina Mohamed vastasi kysymyksiin ja päätti keskustelun.

2.   Pöytäkirjan hyväksyminen maanantaina 19. joulukuuta 2016 pidetystä iltapäivän istunnosta

Pöytäkirjat hyväksyttiin.

Keskustelu asianajajan ja ihmisoikeusjuristin Georges-Henri Beauthier’n kanssa

Georges-Henri Beauthier, asianajaja ja ihmisoikeusjuristi, totesi, ettei Euroopassa ole vastattu maahanmuutto-ongelmaan asianmukaisesti tai yhdenmukaisesti. Tämän vuoksi painotettiin, että on tärkeää parantaa palautettujen maahanmuuttajien olosuhteita alkuperämaissa. Fondation pour l’égalité des chances en Afrique tuki ja edisti sosiaalialan, terveydenhuoltoalan ja koulutuksen peruspalveluja sekä mikroluottojen kohtuuhintaista saatavuutta, ammatillista koulutusta aloilla, joilla on avoimia työpaikkoja, sekä kulttuurikeskusten perustamista. Georges-Henri Beauthier kritisoi EU:n palauttamisdirektiiviä Geneven sopimusten vastaiseksi ja totesi sen todennäköisesti lisäävän pakolaisten peruspalvelujen ulkoistamista ulkoisille yrityksille, joita ei voida valvoa.

Puheenvuorot: Alhaji Sillah (Gambia), Agustín Diaz de Mera, Alpha Ousmane (Burkina Faso), Ole Christensen, Musa Hussein Naib (Eritrea), Arne Gericke, Joyce Laboso (Kenia), Marielle de Sarnez, Tesfaye Daba (Etiopia), Maria Lidia Senra Rodriguez, Ahamada Soukouna (Mali), Bodil Valero, Amadou Dioffo (Niger), Louis Aliot, Wamai Jack Wamanga (Uganda),

PUHETTA JOHTI: Cécile Kashetu KYENGE

Väliaikainen yhteispuheenjohtaja

Mariya Gabriel, Juan Fernando López Aguilar, Nathalie Griesbeck, Joachim Zeller, Mohamed Youssouf Goumaneh (Djibouti), Anna Záborská, Teresa Jiménez-Becerril Barrio,

PUHETTA JOHTI: Michèle RIVASI

Väliaikainen yhteispuheenjohtaja

Cécile Kashetu Kyenge, Louis H. Straker (Saint Vincent ja Grenadiinit), Stefano Dejak (EU:n edustusto) ja Domenico Rosa (komissio).

Jäsenten enemmistö painotti tarvetta puuttua muuttoliikkeen perimmäisiin syihin, mutta myös tarvetta luoda turvallisia ja laillisia maahantuloreittejä Euroopan unioniin ja helpottaa viisumien saantia Välimeren hengenvaarallisten ylitysten välttämiseksi. He korostivat myös, että muuttoliikkeen pitkän ajanjakson vaikutus Eurooppaan voi olla vain myönteinen maanosan väestön ikääntymisen vuoksi.

Georges-Henri Beauthier vastasi kysymyksiin ja päätti keskustelun.

4.   Pöytäkirjan hyväksyminen tiistaina 20. joulukuuta 2016 pidetystä aamupäivän istunnosta

Pöytäkirjat hyväksyttiin.

5.   Kiireelliset asiat 1: Gabonin vaalien jälkeinen tilanne

Puheenvuorot: Christine de Peyron (EUH), Mariya Gabriel, Mmadi Hassani (Komorit), Jo Leinen, Raphaël Mangouala (Gabon), Michèle Rivasi, Louis Aliot, Joachim Zeller ja Cécile Kashetu Kyenge.

Jäsenet toivoivat, että 27 päivänä elokuuta 2016 pidetyn presidentinvaalin jälkeiset väkivaltaisuudet ja ihmisoikeusrikkomukset eivät toistuisi. He kehottivat tämän vuoksi kaikkia poliittisia sidosryhmiä osallistumaan kattavaan kansalliseen vuoropuheluun. Euroopan parlamentin jäsenet kritisoivat vaalien avoimuuden puutetta ja erityisesti tulosten keskittämistä ja vahvistamista. He tuomitsivat EU:n vaalitarkkailijavaltuuskunnan vastaisen kampanjan ja vaativat noudattamaan vaalitarkkailijavaltuuskunnan laatimaan raporttiin sisältyviä suosituksia.

Jäsenet pitivät valitettavana sitä, että asiaa koskevan päätöslauselmaesityksen osalta ei päästy sopimukseen kompromissitekstistä molempien osapuolten pyrkimyksistä huolimatta.

6.   Kiireelliset asiat 2: Hurrikaani Matthew’n vaikutus Haitissa

Puheenvuorot: Domenico Rosa (komissio), Bogdan Brunon Wenta, Cécile Kashetu Kyenge, Rosa Estaras Ferragut, Agustín Diaz de Mera, Catherine Bearder, Maria Lidia Senra Rodriguez, Michèle Rivasi, Mohamed Youssouf Goumaneh (Djibouti), Charles Allicock (Guyana), Tadeusz Zwiefka ja Krzystof Hetman.

Haitin tilanne oli vakava jo ennen hurrikaania, koska yli 200 000 uhria vaatineen tuhoisan maanjäristyksen jälkeen kolera tappoi vielä 10 000 ihmistä.

Hurrikaani Matthew’n kuolonuhrien määrä oli 546 henkeä. Komissio myönsi välittömästi yhteensä 3,5 miljoonaa euroa väliaikaisia suojia varten. Lisäksi tähän mennessä on käynnistetty 22 hanketta, joiden kokonaisarvo on 28 miljoonaa euroa. Vuoden 2017 ensimmäisten kuukausien aikana voidaan maksaa vielä 30 miljoonaa euroa. Humanitaaristen hankkeiden toteutuksessa avainasemassa olivat kansalliset viranomaiset. Tämän vuoksi kansalaisjärjestöjen katastrofiapua ei tule rahoittaa kansallisesti johdetun kehyksen ulkopuolella. Todettiin, että tarvitaan tehokkaampia katastrofien ennaltaehkäisyjärjestelmiä. Copernicus-kartoitusjärjestelmää ehdotettiin otettavaksi käyttöön.

(Istunto keskeytettiin klo 12.53 ja sitä jatkettiin klo 15.08.)

PUHETTA JOHTI: Michèle RIVASI

Väliaikainen yhteispuheenjohtaja

7.   Pöytäkirjan hyväksyminen tiistaina 20. joulukuuta 2016 pidetystä iltapäivän istunnosta

Pöytäkirjat hyväksyttiin.

8.   Äänestys päätöslauselmaesityksistä, jotka sisältyvät kolmen pysyvän valiokunnan esittämiin mietintöihin

Yhteispuheenjohtaja muistutti edustajakokousta äänestysmenettelyistä.

| — | Presidentin toimikausia koskevat perustuslailliset rajoitukset (ACP-EU/102.051/16/fin)
  Poliittisten asioiden valiokunta
  Tulia Acksonin (Tansania) ja Ignazio Corraon mietintö
  Hyväksytyt tarkistukset: 8 ja 12
  Hylätyt tarkistukset: 1, 2, 4, 5, 6, 7, 9, 10, 11, 13 ja 14
  Poistettu tarkistus 3
  PPE-ryhmä pyysi äänestystä edustajaryhmittäin tarkistuksista 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 13 ja 14.
  Tarkistuksen 1, jolla poistettiin johdanto-osan 10 viite, tekijä (Jacob Oulanyah (Uganda) peruutti tarkistuksen ja korvasi sen kohta kohdalta -äänestystä koskevalla pyynnöllä johdanto-osan 10 viitteestä. Molemmat kohdat hylättiin kohta kohdalta -äänestyksessä.
  Tarkistuksen 8, jolla poistettiin johdanto-osan H kappale, tekijä (Jacob Oulanyah (Uganda) peruutti tarkistuksen ja korvasi sen kohta kohdalta -äänestystä koskevalla pyynnöllä johdanto-osan H kappaleesta. Molemmat kohdat hyväksyttiin kohta kohdalta -äänestyksessä.
  AKT-maiden ryhmä pyysi äänestystä edustajaryhmittäin lopullisesta päätöslauselmasta.
  Päätöslauselma hylättiin. |
| --- | --- |

—

Presidentin toimikausia koskevat perustuslailliset rajoitukset (ACP-EU/102.051/16/fin)

Poliittisten asioiden valiokunta

Tulia Acksonin (Tansania) ja Ignazio Corraon mietintö

Hyväksytyt tarkistukset: 8 ja 12

Hylätyt tarkistukset: 1, 2, 4, 5, 6, 7, 9, 10, 11, 13 ja 14

Poistettu tarkistus 3

PPE-ryhmä pyysi äänestystä edustajaryhmittäin tarkistuksista 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 13 ja 14.

Tarkistuksen 1, jolla poistettiin johdanto-osan 10 viite, tekijä (Jacob Oulanyah (Uganda) peruutti tarkistuksen ja korvasi sen kohta kohdalta -äänestystä koskevalla pyynnöllä johdanto-osan 10 viitteestä. Molemmat kohdat hylättiin kohta kohdalta -äänestyksessä.

Tarkistuksen 8, jolla poistettiin johdanto-osan H kappale, tekijä (Jacob Oulanyah (Uganda) peruutti tarkistuksen ja korvasi sen kohta kohdalta -äänestystä koskevalla pyynnöllä johdanto-osan H kappaleesta. Molemmat kohdat hyväksyttiin kohta kohdalta -äänestyksessä.

AKT-maiden ryhmä pyysi äänestystä edustajaryhmittäin lopullisesta päätöslauselmasta.

Päätöslauselma hylättiin.

| — | Laittomien rahavirtojen vaikutus kehitysrahoitukseen (AKT-EU/102.060/16/lop.)
  Taloudellisen kehityksen, rahoituksen ja kaupan valiokunta
  Michel Kamanon (Guinea) ja Theodor Dumitru Stolojanin mietintö
  Hyväksytyt tarkistukset: 1 ja 2
  EPP-ryhmä pyysi äänestystä edustajaryhmittäin tarkistuksesta 1. Tarkistus hyväksyttiin.
  PPE-ryhmä pyysi kohta kohdalta -äänestystä ja äänestystä edustajaryhmittäin 4 kohdasta. 4 kohta hyväksyttiin.
  S&D-ryhmä ja PPE-ryhmä pyysivät äänestystä edustajaryhmittäin 6 kohdasta ja S&D-ryhmä pyysi siitä kohta kohdalta äänestystä. Toinen osa hyväksyttiin kohta kohdalta -äänestyksessä.
  Näin muutettu päätöslauselma hyväksyttiin yksimielisesti kahden äänestäessä tyhjää. |
| --- | --- |

—

Laittomien rahavirtojen vaikutus kehitysrahoitukseen (AKT-EU/102.060/16/lop.)

Taloudellisen kehityksen, rahoituksen ja kaupan valiokunta

Michel Kamanon (Guinea) ja Theodor Dumitru Stolojanin mietintö

Hyväksytyt tarkistukset: 1 ja 2

EPP-ryhmä pyysi äänestystä edustajaryhmittäin tarkistuksesta 1. Tarkistus hyväksyttiin.

PPE-ryhmä pyysi kohta kohdalta -äänestystä ja äänestystä edustajaryhmittäin 4 kohdasta. 4 kohta hyväksyttiin.

S&D-ryhmä ja PPE-ryhmä pyysivät äänestystä edustajaryhmittäin 6 kohdasta ja S&D-ryhmä pyysi siitä kohta kohdalta äänestystä. Toinen osa hyväksyttiin kohta kohdalta -äänestyksessä.

Näin muutettu päätöslauselma hyväksyttiin yksimielisesti kahden äänestäessä tyhjää.

| — | Perheviljelmien ja pienimuotoisen maataloustuotannon haasteet AKT-maissa (AKT-EU/102.064/16/lop.)
  Sosiaali- ja ympäristöasioiden valiokunta
  Uladin Mussan (Malawi) ja Maria Heubuchin mietintö
  Hyväksytty tarkistus: 1
  Hylätyt tarkistukset: 3, 4 ja 5
  Rauennut tarkistus: 2
  PPE-ryhmä pyysi äänestystä edustajaryhmittäin tarkistuksista 3, 4 ja 5. Tarkistukset hylättiin.
  PPE-ryhmä pyysi äänestystä edustajaryhmittäin 2 kohdasta ja S&D-ryhmä pyysi siitä kohta kohdalta -äänestystä. 2 kohta hylättiin.
  PPE-ryhmä pyysi kohta kohdalta -äänestystä 27 kohdasta. 27 kohta hyväksyttiin.
  PPE-ryhmä pyysi äänestystä edustajaryhmittäin 32 kohdasta ja S&D-ryhmä pyysi siitä kohta kohdalta -äänestystä. 32 kohta hylättiin.
  Näin muutettu päätöslauselma hyväksyttiin yksimielisesti yhden äänestäessä tyhjää. |
| --- | --- |

—

Perheviljelmien ja pienimuotoisen maataloustuotannon haasteet AKT-maissa (AKT-EU/102.064/16/lop.)

Sosiaali- ja ympäristöasioiden valiokunta

Uladin Mussan (Malawi) ja Maria Heubuchin mietintö

Hyväksytty tarkistus: 1

Hylätyt tarkistukset: 3, 4 ja 5

Rauennut tarkistus: 2

PPE-ryhmä pyysi äänestystä edustajaryhmittäin tarkistuksista 3, 4 ja 5. Tarkistukset hylättiin.

PPE-ryhmä pyysi äänestystä edustajaryhmittäin 2 kohdasta ja S&D-ryhmä pyysi siitä kohta kohdalta -äänestystä. 2 kohta hylättiin.

PPE-ryhmä pyysi kohta kohdalta -äänestystä 27 kohdasta. 27 kohta hyväksyttiin.

PPE-ryhmä pyysi äänestystä edustajaryhmittäin 32 kohdasta ja S&D-ryhmä pyysi siitä kohta kohdalta -äänestystä. 32 kohta hylättiin.

Näin muutettu päätöslauselma hyväksyttiin yksimielisesti yhden äänestäessä tyhjää.

9.   Äänestys kiireellisistä päätöslauselmaesityksistä

Fitz A. Jackson (Jamaika) ehdotti äänestyksen kiireellisestä päätöslauselmaesityksestä Gabonin vaalien jälkeisestä tilanteesta siirretään yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 33. istuntoon kesäkuuhun 2017.

Michael Gahler ja Jo Leinen kannattivat äänestystä.

Yhteispuheenjohtaja muistutti jäsenille äänestystapaa koskevien pyyntöjen määräajoista. Edustajakokous äänesti päätöslauselmaesityksestä.

| — | Gabonin vaalien jälkeinen tilanne (ACP-UE/102.185/16/)
  PPE-, S&D-, ECR-, ALDE- ja Verts-ryhmien esittämästä kompromissipäätöslauselmasta ja Raphäel Mangoualan (Gabon) esittämästä päätöslauselmasta äänestettiin.
  Viisi jäsentä pyysi PPE-, S&D-, ECR-, ALDE- ja Verts-ryhmien esittämästä kompromissipäätöslauselmasta salaista lippuäänestystä. Viisi jäsentä pyysi myös äänestystä edustajaryhmittäin.
  Neena Gill, Anna Zaborska, Fitz A. Jackson (Jamaika) ja Hermann Razafindravelo (Madagaskar) valittiin arvalla salaisen lippuäänestyksen ääntenlaskijoiksi.
  Päätöslauselma hylättiin.
  Viisi jäsentä pyysi äänestystä edustajaryhmittäin Raphäel Mangoualan (Gabon) päätöslauselmasta.
  Päätöslauselma hylättiin. |
| --- | --- |

—

Gabonin vaalien jälkeinen tilanne (ACP-UE/102.185/16/)

PPE-, S&D-, ECR-, ALDE- ja Verts-ryhmien esittämästä kompromissipäätöslauselmasta ja Raphäel Mangoualan (Gabon) esittämästä päätöslauselmasta äänestettiin.

Viisi jäsentä pyysi PPE-, S&D-, ECR-, ALDE- ja Verts-ryhmien esittämästä kompromissipäätöslauselmasta salaista lippuäänestystä. Viisi jäsentä pyysi myös äänestystä edustajaryhmittäin.

Neena Gill, Anna Zaborska, Fitz A. Jackson (Jamaika) ja Hermann Razafindravelo (Madagaskar) valittiin arvalla salaisen lippuäänestyksen ääntenlaskijoiksi.

Päätöslauselma hylättiin.

Viisi jäsentä pyysi äänestystä edustajaryhmittäin Raphäel Mangoualan (Gabon) päätöslauselmasta.

Päätöslauselma hylättiin.

| — | Hurrikaani Matthew’n vaikutus Haitissa (AKT-EU/102.184/16/lop.)
  Yhtään tarkistusta ei jätetty käsiteltäväksi.
  Päätöslauselma hyväksyttiin yksimielisesti. |
| --- | --- |

—

Hurrikaani Matthew’n vaikutus Haitissa (AKT-EU/102.184/16/lop.)

Yhtään tarkistusta ei jätetty käsiteltäväksi.

Päätöslauselma hyväksyttiin yksimielisesti.

10.   Äänestys julkilausuman luonnoksesta

Julkilausuma hyväksyttiin yksimielisesti kahden äänestäessä tyhjää.

11.   Muut asiat

| — | Naisia ja nuoria koskevien kysymysten valtavirtaistaminen AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen työssä
  Puheenvuorot: Julie Ward, Catherine Bearder, Cécile Kashetu Kyenge, Mohamed Youssouf Goumaneh (Djibouti), Maria Arena, Cecilia Ogwal (Uganda), Netty Baldeh, Michael Gahler, Arne Gericke ja Michèle Rivasi.
  Puheenvuoron käyttäneet kiittivät naisten foorumin ja nuorten konferenssin järjestämistä yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen yhteydessä ja kehottivat kiinnittämään enemmän huomiota naisia ja nuoria koskeviin kysymyksiin edustajakokouksen työssä. Voitaisiin järjestää AKT:n ja EU:n yhteinen nuorten konferenssi.
  Yhteispuheenjohtajat sitoutuivat esittämään pyynnön työvaliokunnalle. |
| --- | --- |

—

Naisia ja nuoria koskevien kysymysten valtavirtaistaminen AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen työssä

Puheenvuorot: Julie Ward, Catherine Bearder, Cécile Kashetu Kyenge, Mohamed Youssouf Goumaneh (Djibouti), Maria Arena, Cecilia Ogwal (Uganda), Netty Baldeh, Michael Gahler, Arne Gericke ja Michèle Rivasi.

Puheenvuoron käyttäneet kiittivät naisten foorumin ja nuorten konferenssin järjestämistä yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen yhteydessä ja kehottivat kiinnittämään enemmän huomiota naisia ja nuoria koskeviin kysymyksiin edustajakokouksen työssä. Voitaisiin järjestää AKT:n ja EU:n yhteinen nuorten konferenssi.

Yhteispuheenjohtajat sitoutuivat esittämään pyynnön työvaliokunnalle.

| — | Yhteispuheenjohtajien yhteinen lausunto Kongon demokraattisen tasavallan tilanteesta
  Puheenvuorot: Michèle Rivasi, Netty Baldeh, Veikko Nekundi (Namibia), Daniel K. Shumba (Zimbabwe), Michael Gahler, Sebastian C. Kopulande (Sambia), Maria Arena ja Alpha Ousmane (Burkina Faso).
  Yhteispuheenjohtajat ilmoittivat aikeestaan antaa työjärjestyksen 14 artiklan mukaisesti Kongon demokraattisen tasavallan tilanteesta yhteispuheenjohtajien yhteinen lausuma, jossa kehotetaan lopettamaan väkivaltaisuudet maassa ja kunnioittamaan Kongon perustuslakia. |
| --- | --- |

—

Yhteispuheenjohtajien yhteinen lausunto Kongon demokraattisen tasavallan tilanteesta

Puheenvuorot: Michèle Rivasi, Netty Baldeh, Veikko Nekundi (Namibia), Daniel K. Shumba (Zimbabwe), Michael Gahler, Sebastian C. Kopulande (Sambia), Maria Arena ja Alpha Ousmane (Burkina Faso).

Yhteispuheenjohtajat ilmoittivat aikeestaan antaa työjärjestyksen 14 artiklan mukaisesti Kongon demokraattisen tasavallan tilanteesta yhteispuheenjohtajien yhteinen lausuma, jossa kehotetaan lopettamaan väkivaltaisuudet maassa ja kunnioittamaan Kongon perustuslakia.

12.   Yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 33. istunnon aika ja paikka

Yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 33. istunto pidetään Saint Julianissa (Malta) 19.–21. kesäkuuta 2017.

Yhteispuheenjohtaja kiitti Kenian viranomaisia istunnon tehokkaasta järjestämisestä sekä jäseniä ja yhteissihteeristöä näiden panoksesta.

(Istunto päättyi klo 17.00.)

Netty BALDEH

Cécile Kashetu KYENGE (puheenjohtajana)

Yhteispuheenjohtajat

Leonard-Emile OGNIMBA (puheenjohtajana)

Ciril STOKELJ (puheenjohtajana)

Pääsihteerit

---

LIITE I

YHTEISEN PARLAMENTAARISEN EDUSTAJAKOKOUKSEN AAKKOSELLINEN JÄSENLUETTELO

| AKT-valtioiden edustajat | Euroopan parlamentin edustajat |
| --- | --- |
| BALDEH (GAMBIA), yhteispuheenjohtaja | MICHEL, yhteispuheenjohtaja |
| ANGOLA
  ANTIGUA JA BARBUDA
  BAHAMA
  BARBADOS (varapuheenjohtaja)
  BELIZE
  BENIN
  BOTSWANA
  BURKINA FASO
  BURUNDI
  KAMERUN
  KAP VERDE
  KESKI-AFRIKAN TASAVALTA
  TŠAD (varapuheenjohtaja)
  KOMORIT
  KONGON DEMOKRAATTINEN TASAVALTA (varapuheenjohtaja)
  KONGON TASAVALTA
  COOKINSAARET
  NORSUNLUURANNIKKO
  DJIBOUTI
  DOMINICA
  DOMINIKAANINEN TASAVALTA
  PÄIVÄNTASAAJAN GUINEA (*1)

  ERITREA (varapuheenjohtaja)
  ETIOPIA
  FIDŽI (varapuheenjohtaja)
  GABON
  GAMBIA
  GHANA
  GRENADA
  GUINEA
  GUINEA-BISSAU
  GUYANA
  HAITI
  KENIA
  KIRIBATI
  LESOTHO
  LIBERIA
  MADAGASKAR
  MALAWI
  MALI
  MARSHALLINSAARTEN TASAVALTA
  MAURITANIA
  MAURITIUS
  MIKRONESIAN LIITTOVALTIO
  MOSAMBIK (varapuheenjohtaja)
  NAMIBIA (varapuheenjohtaja)
  NAURU
  NIGER
  NIGERIA
  NIUE
  PALAU
  PAPUA-UUSI-GUINEA
  RUANDA
  SAINT KITTS JA NEVIS
  SAINT LUCIA
  SAINT VINCENT JA GRENADIINIT
  SAMOA (varapuheenjohtaja)
  SÃO TOMÉ JA PRÍNCIPE
  SENEGAL
  SEYCHELLIT
  SIERRA LEONE (varapuheenjohtaja)
  SALOMONSAARET
  SOMALIA (varapuheenjohtaja)
  ETELÄ-AFRIKKA
  SUDAN (*1)

  SURINAM (varapuheenjohtaja)
  SWAZIMAA
  TANSANIA
  ITÄ-TIMOR
  TOGO (varapuheenjohtaja)
  TONGA
  TRINIDAD JA TOBAGO
  TUVALU
  UGANDA
  VANUATU
  SAMBIA
  ZIMBABWE | ADINOLFI
  AGEA
  ALIOT
  ARENA
  BAY
  BEARDER
  CAMPBELL BANNERMAN
  CASA
  CHAUPRADE
  CHRISTENSEN
  CIOCCA
  CORRAO
  CZESAK (varapuheenjohtaja)
  DANCE
  DELAHAYE
  DE SARNEZ
  ENGSTRÖM
  ESTARÀS FERRAGUT
  FERRARA
  FERREIRA (varapuheenjohtaja)
  FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ
  FLORENZ
  GABRIEL
  GÁL
  GARDIAZABAL RUBIAL
  GERICKE
  GERINGER DE OEDENBERG
  GIUFFRIDA
  GOERENS
  GRIESBECK
  GUERRERO SALOM
  HANNAN (varapuheenjohtaja)
  HERRANZ GARCÍA
  HETMAN
  HEUBUCH
  KARSKI
  KYENGE (varapuheenjohtaja)
  LÓPEZ AGUILAR (varapuheenjohtaja)
  LÖSING
  MCAVAN
  MANSCOUR (varapuheenjohtaja)
  MARUSIK
  MIZZI
  MUSELIER (varapuheenjohtaja)
  MUSSOLINI
  NART (varapuheenjohtaja)
  NEGRESCU
  NEUSER
  NOICHL
  OMARJEE
  PAPADIMOULIS
  PEDICINI (varapuheenjohtaja)
  POGLIESE
  POREBA
  PREUSS
  PUNSET
  RIVASI (varapuheenjohtaja)
  ROLIN
  ROSATI
  RUAS (varapuheenjohtaja)
  SALVINI
  SARGENTINI
  SCHREIJER-PIERIK
  SENRA RODRÍGUEZ
  STOLOJAN
  THOMAS
  VAIDERE
  VALERO
  WENTA
  WERNER
  WIELAND
  WIŚNIEWSKA (varapuheenjohtaja)
  ZÁBORSKÁ
  ZELLER
  ZORRINHO
  ZOVKO
  ZWIEFKA |

AKT-valtioiden edustajat

Euroopan parlamentin edustajat

BALDEH (GAMBIA), yhteispuheenjohtaja

MICHEL, yhteispuheenjohtaja

ANGOLA

ANTIGUA JA BARBUDA

BAHAMA

BARBADOS (varapuheenjohtaja)

BELIZE

BENIN

BOTSWANA

BURKINA FASO

BURUNDI

KAMERUN

KAP VERDE

KESKI-AFRIKAN TASAVALTA

TŠAD (varapuheenjohtaja)

KOMORIT

KONGON DEMOKRAATTINEN TASAVALTA (varapuheenjohtaja)

KONGON TASAVALTA

COOKINSAARET

NORSUNLUURANNIKKO

DJIBOUTI

DOMINICA

DOMINIKAANINEN TASAVALTA

PÄIVÄNTASAAJAN GUINEA (*1)

ERITREA (varapuheenjohtaja)

ETIOPIA

FIDŽI (varapuheenjohtaja)

GABON

GAMBIA

GHANA

GRENADA

GUINEA

GUINEA-BISSAU

GUYANA

HAITI

KENIA

KIRIBATI

LESOTHO

LIBERIA

MADAGASKAR

MALAWI

MALI

MARSHALLINSAARTEN TASAVALTA

MAURITANIA

MAURITIUS

MIKRONESIAN LIITTOVALTIO

MOSAMBIK (varapuheenjohtaja)

NAMIBIA (varapuheenjohtaja)

NAURU

NIGER

NIGERIA

NIUE

PALAU

PAPUA-UUSI-GUINEA

RUANDA

SAINT KITTS JA NEVIS

SAINT LUCIA

SAINT VINCENT JA GRENADIINIT

SAMOA (varapuheenjohtaja)

SÃO TOMÉ JA PRÍNCIPE

SENEGAL

SEYCHELLIT

SIERRA LEONE (varapuheenjohtaja)

SALOMONSAARET

SOMALIA (varapuheenjohtaja)

ETELÄ-AFRIKKA

SUDAN (*1)

SURINAM (varapuheenjohtaja)

SWAZIMAA

TANSANIA

ITÄ-TIMOR

TOGO (varapuheenjohtaja)

TONGA

TRINIDAD JA TOBAGO

TUVALU

UGANDA

VANUATU

SAMBIA

ZIMBABWE

ADINOLFI

AGEA

ALIOT

ARENA

BAY

BEARDER

CAMPBELL BANNERMAN

CASA

CHAUPRADE

CHRISTENSEN

CIOCCA

CORRAO

CZESAK (varapuheenjohtaja)

DANCE

DELAHAYE

DE SARNEZ

ENGSTRÖM

ESTARÀS FERRAGUT

FERRARA

FERREIRA (varapuheenjohtaja)

FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ

FLORENZ

GABRIEL

GÁL

GARDIAZABAL RUBIAL

GERICKE

GERINGER DE OEDENBERG

GIUFFRIDA

GOERENS

GRIESBECK

GUERRERO SALOM

HANNAN (varapuheenjohtaja)

HERRANZ GARCÍA

HETMAN

HEUBUCH

KARSKI

KYENGE (varapuheenjohtaja)

LÓPEZ AGUILAR (varapuheenjohtaja)

LÖSING

MCAVAN

MANSCOUR (varapuheenjohtaja)

MARUSIK

MIZZI

MUSELIER (varapuheenjohtaja)

MUSSOLINI

NART (varapuheenjohtaja)

NEGRESCU

NEUSER

NOICHL

OMARJEE

PAPADIMOULIS

PEDICINI (varapuheenjohtaja)

POGLIESE

POREBA

PREUSS

PUNSET

RIVASI (varapuheenjohtaja)

ROLIN

ROSATI

RUAS (varapuheenjohtaja)

SALVINI

SARGENTINI

SCHREIJER-PIERIK

SENRA RODRÍGUEZ

STOLOJAN

THOMAS

VAIDERE

VALERO

WENTA

WERNER

WIELAND

WIŚNIEWSKA (varapuheenjohtaja)

ZÁBORSKÁ

ZELLER

ZORRINHO

ZOVKO

ZWIEFKA

POLIITTISTEN ASIOIDEN VALIOKUNTA

| AKT-valtioiden jäsenet | Euroopan parlamentin jäsenet |
| --- | --- |
| NORSUNLUURANNIKKO
  KOUA (KONGON TASAVALTA), varapuheenjohtaja
  SUDHAKAR (FIDŽI), varapuheenjohtaja | GOERENS, yhteispuheenjohtaja
  ZELLER, varapuheenjohtaja
  GUERRERO SALOM, varapuheenjohtaja |
| ANGOLA
  GBIAN (BENIN)
  MANGOLE (BOTSWANA)
  OUSMANE (BURKINA FASO)
  TCHATCHOUANG (KAMERUN)
  YAMA (KESKI-AFRIKAN TASAVALTA)
  GOUMANEH (DJIBOUTI)
  DABA (ETIOPIA)
  GUYANA
  CYPRIEN (HAITI)
  JACKSON (JAMAIKA)
  KIRIBATI
  DUNAH (LIBERIA)
  MALI
  MARSHALLINSAARET
  NAURU
  SAINT VINCENT JA GRENADIINIT
  TOUM (SUDAN) (*2)

  ACKSON (TANSANIA)
  ITÄ-TIMOR
  TOGO
  OULANYAH (UGANDA)
  SHUMBA (ZIMBABWE) | ADINOLFI
  CASA
  CHAUPRADE
  CORRAO
  CZESAK
  DANCE
  ENGSTRÖM
  GABRIEL
  GAHLER
  GAL
  KARSKI
  KYENGE
  LÖSING
  LÓPEZ AGUILAR
  MICHEL
  POGLIESE
  POREBA
  PREUSS
  RUAS
  VALERO
  WERNER
  WIELAND
  ZORRINHO
  ZWIEFKA |

AKT-valtioiden jäsenet

Euroopan parlamentin jäsenet

NORSUNLUURANNIKKO

KOUA (KONGON TASAVALTA), varapuheenjohtaja

SUDHAKAR (FIDŽI), varapuheenjohtaja

GOERENS, yhteispuheenjohtaja

ZELLER, varapuheenjohtaja

GUERRERO SALOM, varapuheenjohtaja

ANGOLA

GBIAN (BENIN)

MANGOLE (BOTSWANA)

OUSMANE (BURKINA FASO)

TCHATCHOUANG (KAMERUN)

YAMA (KESKI-AFRIKAN TASAVALTA)

GOUMANEH (DJIBOUTI)

DABA (ETIOPIA)

GUYANA

CYPRIEN (HAITI)

JACKSON (JAMAIKA)

KIRIBATI

DUNAH (LIBERIA)

MALI

MARSHALLINSAARET

NAURU

SAINT VINCENT JA GRENADIINIT

TOUM (SUDAN) (*2)

ACKSON (TANSANIA)

ITÄ-TIMOR

TOGO

OULANYAH (UGANDA)

SHUMBA (ZIMBABWE)

ADINOLFI

CASA

CHAUPRADE

CORRAO

CZESAK

DANCE

ENGSTRÖM

GABRIEL

GAHLER

GAL

KARSKI

KYENGE

LÖSING

LÓPEZ AGUILAR

MICHEL

POGLIESE

POREBA

PREUSS

RUAS

VALERO

WERNER

WIELAND

ZORRINHO

ZWIEFKA

TALOUDELLISEN KEHITYKSEN, RAHOITUKSEN JA KAUPAN VALIOKUNTA

| AKT-valtioiden jäsenet | Euroopan parlamentin jäsenet |
| --- | --- |
| LABOSO (KENIA, yhteispuheenjohtaja) | FERRARA, yhteispuheenjohtaja
  ESTARÀS FERRAGUT, varapuheenjohtaja
  MANSCOUR, varapuheenjohtaja |
| THOMPSON (BARBADOS)
  RWASA (BURUNDI)
  KAP VERDE
  OUMOURI (KOMORIT)
  PÄIVÄNTASAAJAN GUINEA (*3)

  KAMANO (GUINEA)
  GUINEA-BISSAU
  SEKATLE (LESOTO)
  JHUGROO (MAURITIUS)
  VAQUINA (MOSAMBIK)
  NIGERIA
  NIUE
  KOIM (PAPUA-UUSI-GUINEA)
  MENGA (KONGON TASAVALTA)
  RUGEMA (RUANDA)
  FELIX (SAINT LUCIA)
  RAINHO (SÃO TOMÉ JA PRÍNCIPE)
  SALL (SENEGAL)
  SALOMONSAARET
  FISH MAHLALELA (ETELÄ-AFRIKKA)
  SAINT KITTS JA NEVIS
  MISIEKABA (SURINAM)
  TONGA
  FORDE (TRINIDAD JA TOBAGO)
  KOPULANDE (SAMBIA) | ARENA
  BAY
  CAMPBELL BANNERMAN
  DE SARNEZ
  DELAHAYE
  FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ
  FLORENZ
  GRIESBECK
  HANNAN
  MIZZI
  MUSELIER
  NEGRESCU
  OMARJEE
  PAPADIMOULIS
  PEDICINI
  PUNSET
  ROSATI
  SALVINI
  SARGENTINI
  SCHREIJER-PIERIK
  STOLOJAN
  THOMAS
  WENTA |

AKT-valtioiden jäsenet

Euroopan parlamentin jäsenet

LABOSO (KENIA, yhteispuheenjohtaja)

FERRARA, yhteispuheenjohtaja

ESTARÀS FERRAGUT, varapuheenjohtaja

MANSCOUR, varapuheenjohtaja

THOMPSON (BARBADOS)

RWASA (BURUNDI)

KAP VERDE

OUMOURI (KOMORIT)

PÄIVÄNTASAAJAN GUINEA (*3)

KAMANO (GUINEA)

GUINEA-BISSAU

SEKATLE (LESOTO)

JHUGROO (MAURITIUS)

VAQUINA (MOSAMBIK)

NIGERIA

NIUE

KOIM (PAPUA-UUSI-GUINEA)

MENGA (KONGON TASAVALTA)

RUGEMA (RUANDA)

FELIX (SAINT LUCIA)

RAINHO (SÃO TOMÉ JA PRÍNCIPE)

SALL (SENEGAL)

SALOMONSAARET

FISH MAHLALELA (ETELÄ-AFRIKKA)

SAINT KITTS JA NEVIS

MISIEKABA (SURINAM)

TONGA

FORDE (TRINIDAD JA TOBAGO)

KOPULANDE (SAMBIA)

ARENA

BAY

CAMPBELL BANNERMAN

DE SARNEZ

DELAHAYE

FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ

FLORENZ

GRIESBECK

HANNAN

MIZZI

MUSELIER

NEGRESCU

OMARJEE

PAPADIMOULIS

PEDICINI

PUNSET

ROSATI

SALVINI

SARGENTINI

SCHREIJER-PIERIK

STOLOJAN

THOMAS

WENTA

SOSIAALI- JA YMPÄRISTÖASIOIDEN VALIOKUNTA

| AKT-valtioiden jäsenet | Euroopan parlamentin jäsenet |
| --- | --- |
| GIDLOW (SAMOA, yhteispuheenjohtajan puolesta) | RIVASI, yhteispuheenjohtaja
  AGEA, varapuheenjohtaja
  MUSSOLINI, varapuheenjohtaja |
| ANTIGUA JA BARBUDA
  BAHAMA
  PEYREFITTE (BELIZE)
  TŠAD
  JOANE (COOKINSAARET)
  DOMINICA
  DOMINIKAANINEN TASAVALTA
  NAIB (ERITREA)
  GABON
  SILLAH (GAMBIA)
  AMOATEY (GHANA)
  GRENADA
  RAZAFINDRAVELO (MADAGASKAR)
  MUSSA (MALAWI)
  ZAMEL (MAURITANIA)
  MIKRONESIAN LIITTOVALTIO
  NAMUTENYA CALEY (NAMIBIA)
  DIOFFO (NIGER)
  PALAU
  SEYCHELLIT
  LEWALLY (SIERRA LEONE)
  SOMALIA
  DLAMINI (SWAZIMAA)
  TAUSI (TUVALU) | ALIOT
  BEARDER
  CHRISTENSEN
  CIOCCA
  FERREIRA
  GARDIAZABAL RUBIAL
  GERICKE
  GERINGER DE OEDENBERG
  GIUFFRIDA
  HERRANZ GARCÍA
  HETMAN
  HEUBUCH
  MARUSIK
  MCAVAN
  NART
  NEUSER
  NOICHL
  ROLIN
  SENRA RODRÍGUEZ
  VAIDERE
  WIŚNIEWSKA
  ZABORSKA |

AKT-valtioiden jäsenet

Euroopan parlamentin jäsenet

GIDLOW (SAMOA, yhteispuheenjohtajan puolesta)

RIVASI, yhteispuheenjohtaja

AGEA, varapuheenjohtaja

MUSSOLINI, varapuheenjohtaja

ANTIGUA JA BARBUDA

BAHAMA

PEYREFITTE (BELIZE)

TŠAD

JOANE (COOKINSAARET)

DOMINICA

DOMINIKAANINEN TASAVALTA

NAIB (ERITREA)

GABON

SILLAH (GAMBIA)

AMOATEY (GHANA)

GRENADA

RAZAFINDRAVELO (MADAGASKAR)

MUSSA (MALAWI)

ZAMEL (MAURITANIA)

MIKRONESIAN LIITTOVALTIO

NAMUTENYA CALEY (NAMIBIA)

DIOFFO (NIGER)

PALAU

SEYCHELLIT

LEWALLY (SIERRA LEONE)

SOMALIA

DLAMINI (SWAZIMAA)

TAUSI (TUVALU)

ALIOT

BEARDER

CHRISTENSEN

CIOCCA

FERREIRA

GARDIAZABAL RUBIAL

GERICKE

GERINGER DE OEDENBERG

GIUFFRIDA

HERRANZ GARCÍA

HETMAN

HEUBUCH

MARUSIK

MCAVAN

NART

NEUSER

NOICHL

ROLIN

SENRA RODRÍGUEZ

VAIDERE

WIŚNIEWSKA

ZABORSKA

---

(*1)  Tarkkailijana.

(*2)  Tarkkailijana.

(*3)  Tarkkailijana.

---

LIITE II

NAIROBISSA (KENIA) 19.–21. JOULUKUUTA 2016 PIDETYN ISTUNNON LÄSNÄOLOLUETTELO

| BALDEH (GAMBIA), yhteispuheenjohtaja | MICHEL, yhteispuheenjohtaja |
| --- | --- |
| XIRIMBIMBI (ANGOLA)
  MARA (BARBADOS)
  PEYREFITTE (BELIZE)
  GBIAN (BENIN)
  MANGOLE (BOTSWANA)
  OUSMANE (BURKINA FASO)
  RWASA (BURUNDI)
  FERNANDES (KAP VERDE)
  KOMBO (KAMERUN)
  MMADI HASSANI (KOMORIT)
  MENGA (KONGON DEMOKRAATTINEN TASAVALTA)
  JOANE (COOKINSAARET)
  GOUMANEH (DJIBOUTI)
  ISHMAEL (DOMINICA)
  PUJALS NOLASCO (DOMINIKAANINEN TASAVALTA)
  NAIB (ERITREA)
  ABADULA GEMEDA DAGO (ETIOPIA)
  SUDHAKAR (FIDŽI)
  MILEBOU (GABON)
  SILLAH (GAMBIA)
  AMOATEY (GHANA)
  KAMANO (GUINEA)
  CYPRIEN (HAITI)
  JACKSON (JAMAIKA)
  LABOSO ABONYO (KENIA)
  SEKATLE (LESOTO)
  DUNAH (LIBERIA)
  RAZAFINDRAVELO (MADAGASKAR)
  MUSSA (MALAWI)
  SOUKOUNA (MALI)
  JHUGROO (MAURITIUS)
  VAQUINA (MOSAMBIK)
  DIOFFO (NIGER)
  IRIASE (NIGERIA)
  KOIM (PAPUA-UUSI-GUINEA)
  FELIX (SAINT LUCIA)
  STRAKER (SAINT VINCENT JA GRENADIINIT)
  GIDLOW (SAMOA)
  SALL (SENEGAL)
  BUNDU (SIERRA LEONE)
  MAHLALELA (ETELÄ-AFRIKKA)
  THOON LEEK (ETELÄ-SUDAN)
  TOUM (SUDAN) (*1)

  DLAMINI (SWAZIMAA)
  ACKSON (TANSANIA)
  WEIDOU (TŠAD)
  IBRAHIMA (TOGO)
  FORDE (TRINIDAD JA TOBAGO)
  TAUSI (TUVALU)
  OULANYAH (UGANDA)
  KOPULANDE (SAMBIA)
  SHUMBA (ZIMBABWE) | ALIOT
  ARENA
  BAY
  BEARDER
  CAMPBELL BANNERMAN (1)
   (2)

  CASPARY (1)
   (2)

  CHRISTENSEN
  DE SARNEZ
  DIAZ DE MERA
  ERTUG
  ESTARAS
  GABRIEL
  GAHLER
  GAMBÚS
  GERICKE
  GILL
  GRIESBECK
  HERRANZ GARCÍA
  HETMAN
  HÖLVÉNYI
  JÄÄTTEENMÄKI
  JIMENEZ BECERRIL BARRIO
  KARSKI
  KŁOSOWSKI
  KYENGE
  LEGUTKO (1)
   (2)

  LEINEN
  LIETZ
  LÓPEZ AGUILAR
  MANSCOUR
  NEUSER
  NOICHL
  RIVASI
  ROSATI
  SCHUSTER
  SENRA RODRIGUEZ
  SERRÃO SANTOS
  STOLOJAN
  VALERO
  VAUGHAN (1)
   (2)

  WARD
  WENTA
  WERNER
  WIŚNIEWSKA (1)
   (2)

  ZÁBORSKÁ
  ZELLER
  ZORRINHO
  ZWIEFKA |

BALDEH (GAMBIA), yhteispuheenjohtaja

MICHEL, yhteispuheenjohtaja

XIRIMBIMBI (ANGOLA)

MARA (BARBADOS)

PEYREFITTE (BELIZE)

GBIAN (BENIN)

MANGOLE (BOTSWANA)

OUSMANE (BURKINA FASO)

RWASA (BURUNDI)

FERNANDES (KAP VERDE)

KOMBO (KAMERUN)

MMADI HASSANI (KOMORIT)

MENGA (KONGON DEMOKRAATTINEN TASAVALTA)

JOANE (COOKINSAARET)

GOUMANEH (DJIBOUTI)

ISHMAEL (DOMINICA)

PUJALS NOLASCO (DOMINIKAANINEN TASAVALTA)

NAIB (ERITREA)

ABADULA GEMEDA DAGO (ETIOPIA)

SUDHAKAR (FIDŽI)

MILEBOU (GABON)

SILLAH (GAMBIA)

AMOATEY (GHANA)

KAMANO (GUINEA)

CYPRIEN (HAITI)

JACKSON (JAMAIKA)

LABOSO ABONYO (KENIA)

SEKATLE (LESOTO)

DUNAH (LIBERIA)

RAZAFINDRAVELO (MADAGASKAR)

MUSSA (MALAWI)

SOUKOUNA (MALI)

JHUGROO (MAURITIUS)

VAQUINA (MOSAMBIK)

DIOFFO (NIGER)

IRIASE (NIGERIA)

KOIM (PAPUA-UUSI-GUINEA)

FELIX (SAINT LUCIA)

STRAKER (SAINT VINCENT JA GRENADIINIT)

GIDLOW (SAMOA)

SALL (SENEGAL)

BUNDU (SIERRA LEONE)

MAHLALELA (ETELÄ-AFRIKKA)

THOON LEEK (ETELÄ-SUDAN)

TOUM (SUDAN) (*1)

DLAMINI (SWAZIMAA)

ACKSON (TANSANIA)

WEIDOU (TŠAD)

IBRAHIMA (TOGO)

FORDE (TRINIDAD JA TOBAGO)

TAUSI (TUVALU)

OULANYAH (UGANDA)

KOPULANDE (SAMBIA)

SHUMBA (ZIMBABWE)

ALIOT

ARENA

BAY

BEARDER

CAMPBELL BANNERMAN (1)
   (2)

CASPARY (1)
   (2)

CHRISTENSEN

DE SARNEZ

DIAZ DE MERA

ERTUG

ESTARAS

GABRIEL

GAHLER

GAMBÚS

GERICKE

GILL

GRIESBECK

HERRANZ GARCÍA

HETMAN

HÖLVÉNYI

JÄÄTTEENMÄKI

JIMENEZ BECERRIL BARRIO

KARSKI

KŁOSOWSKI

KYENGE

LEGUTKO (1)
   (2)

LEINEN

LIETZ

LÓPEZ AGUILAR

MANSCOUR

NEUSER

NOICHL

RIVASI

ROSATI

SCHUSTER

SENRA RODRIGUEZ

SERRÃO SANTOS

STOLOJAN

VALERO

VAUGHAN (1)
   (2)

WARD

WENTA

WERNER

WIŚNIEWSKA (1)
   (2)

ZÁBORSKÁ

ZELLER

ZORRINHO

ZWIEFKA

Läsnä myös:

ANGOLA

TEIXEIRA

PEREIRA BRAVO

ANDRE

SIMBRÃO DE CARVALHO

COSTA DE JESUS

BARBADOS

CHANDLER

BENIN

AHONOUKOUN

N’OUEMOU

DJIMAN

BOTSWANA

MORETI

BURKINA FASO

SOME

COMPAORE

LANKANDE

BURUNDI

MBONIMPA

BIKORIMANA

BIGIRIMANA

KAMERUN

AWUDU MBAYA

OWONA KONO

KONGON TASAVALTA

MABAYA GIZI AMINE

KATUMWA MUKALAY

BULAMBO KILOSHO

MAKA BASIALA

MOLIWA MOLEKO

INIER LATEBO EKWA

LUBINGA

NGOY MWAMBA

MUKENDI KABAMBI

AIMA TSHANDIA

SILUVANGI LUMBA

GABON

OWONO NGUEMA

JOUMAS dit

BIGIRIMANA

GAMBIA

NJIE

KT JAMMEH

GHANA

ASAMOAH

GUINEA

SYLLA

DIALLO

GUINEA-BISSAU

SAIEGH

QUITIRNA

MALAWI

PATEL

KAPHAMTENGO YONA

LIPANDE

MALI

DIARRASSOUBA

TOURE

DIARRA

MOSAMBIK

SITHOLE

NAMBURETE

NAMIBIA

VENAANI

CALEY

NIGER

MAHAMANE

DILLE

CHEKOU KORE

AMADOU

NIGERIA

LIDANI

OGBUOJI

OLATUNBOSUN

YUNUSA

OKORIE

NSIEGBE

SENEGAL

TALL

BALLA LO

DIALLO

SIERRA LEONE

LEWALLY

KUYEMBEH

ETELÄ-AFRIKKA

MAMPURU

BERGMANN

ETELÄ-SUDAN

OHIDE OMAHA

SUDAN

AHMED

ABU-AGLA

AL-HILOU

ATEM

ABDELRAHMAN

TANSANIA

MATIKO

LWOTA

TŠAD

ADJI

TEKILIO

AFONO

TOGO

FABRE

LAWSON

UGANDA

NOKRACH

OGWAL

WAMANGA

KINYAMATAMA

ZIMBABWE

ZINDI

MLOTSHWA

AKT-MINISTERINEUVOSTO

LINDSAY F.P. GRANT, Saint Kitts ja Nevisin matkailusta, kansainvälisestä kaupasta, teollisuudesta ja kuluttaja-asioista vastaava ministeri ja AKT-neuvoston puheenjohtaja

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO

LUKÁŠ PARÍZEK, Slovakian ulko- ja Eurooppa-asiainministeriön valtiosihteeri ja Euroopan unionin neuvoston puheenjohtaja

EUROOPAN KOMISSIO

NEVEN MIMICA, kansainvälisestä yhteistyöstä ja kehitysasioista vastaava komission jäsen

EUROOPAN ULKOSUHDEHALLINTO

DE PEYRON, osastopäällikkö, yleisafrikkalaiset asiat

EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEA

SOMVILLE

AKT-SIHTEERISTÖ

GOMES, Pääsihteeri

EU-SIHTEERISTÖ

AGUIRIANO NALDA, yhteispääsihteeri

---

(*1)  Tarkkailijana.

(1)  Läsnä 19. joulukuuta 2016

(2)  Läsnä 20. joulukuuta 2016

---

LIITE III

HYVÄKSYTYT TEKSTIT

PÄÄTÖSLAUSELMA (1)

laittomien rahavirtojen vaikutuksesta kehitysrahoitukseen

AKT:n ja EU:n yhteinen parlamentaarinen edustajakokous, joka

| — | kokoontui Nairobissa (Keniassa) 19.–21. joulukuuta 2016, |
| --- | --- |

—

kokoontui Nairobissa (Keniassa) 19.–21. joulukuuta 2016,

| — | ottaa huomioon Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen kumppanuussopimuksen, joka on allekirjoitettu Cotonoussa 23. kesäkuuta 2000 (Cotonoun sopimus) (2), erityisesti sen 21 artiklan, sekä Cotonoun sopimuksen muuttamisen vuonna 2005 ja 2010 (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen kumppanuussopimuksen, joka on allekirjoitettu Cotonoussa 23. kesäkuuta 2000 (Cotonoun sopimus) (2), erityisesti sen 21 artiklan, sekä Cotonoun sopimuksen muuttamisen vuonna 2005 ja 2010 (3),

| — | ottaa huomioon 8. heinäkuuta 2015 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman veronkierrosta ja verovilpistä haasteina kehitysmaiden hallinnolle, sosiaaliturvalle ja kehitykselle (4), 13. maaliskuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman EU:n vuotta 2013 koskevasta kertomuksesta kehitykseen vaikuttavien politiikkojen johdonmukaisuudesta (5), 26. helmikuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman kehityksen edistämisestä vastuullisten yrityskäytäntöjen avulla ja kaivannaisteollisuuden roolista kehitysmaissa (6) ja 8. lokakuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman korruptiosta julkisella ja yksityisellä sektorilla ja sen vaikutuksista ihmisoikeuksiin kolmansissa maissa (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. heinäkuuta 2015 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman veronkierrosta ja verovilpistä haasteina kehitysmaiden hallinnolle, sosiaaliturvalle ja kehitykselle (4), 13. maaliskuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman EU:n vuotta 2013 koskevasta kertomuksesta kehitykseen vaikuttavien politiikkojen johdonmukaisuudesta (5), 26. helmikuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman kehityksen edistämisestä vastuullisten yrityskäytäntöjen avulla ja kaivannaisteollisuuden roolista kehitysmaissa (6) ja 8. lokakuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman korruptiosta julkisella ja yksityisellä sektorilla ja sen vaikutuksista ihmisoikeuksiin kolmansissa maissa (7),

| — | ottaa huomioon Afrikan unionin yleiskokouksen Addis Abebassa, Etiopiassa, 30. ja 31. tammikuuta 2015 pidetyn 24. sääntömääräisen istunnon, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Afrikan unionin yleiskokouksen Addis Abebassa, Etiopiassa, 30. ja 31. tammikuuta 2015 pidetyn 24. sääntömääräisen istunnon,

| — | ottaa huomioon 18. maaliskuuta 2015 annetun komission tiedonannon verotuksen avoimuudesta verovilpin ja veron kiertämisen torjumiseksi (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. maaliskuuta 2015 annetun komission tiedonannon verotuksen avoimuudesta verovilpin ja veron kiertämisen torjumiseksi (8),

| — | ottaa huomioon 5. helmikuuta 2015 annetun komission tiedonannon ”Köyhyyden poistamista ja kestävää kehitystä koskeva maailmanlaajuinen kumppanuus vuoden 2015 jälkeen” (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5. helmikuuta 2015 annetun komission tiedonannon ”Köyhyyden poistamista ja kestävää kehitystä koskeva maailmanlaajuinen kumppanuus vuoden 2015 jälkeen” (9),

| — | ottaa huomioon 21. huhtikuuta 2010 annetun komission tiedonannon ”Verotus ja kehitys – Yhteistyö kehitysmaiden kanssa hyvän hallintotavan edistämiseksi verotusalalla” (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 21. huhtikuuta 2010 annetun komission tiedonannon ”Verotus ja kehitys – Yhteistyö kehitysmaiden kanssa hyvän hallintotavan edistämiseksi verotusalalla” (10),

| — | ottaa huomioon AKT:n kaupan alan ministerikomitean Brysselissä 24.–26. kesäkuuta 2015 pidetyn 18. kokouksen julkilausuman verotusoikeudesta AKT-maissa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon AKT:n kaupan alan ministerikomitean Brysselissä 24.–26. kesäkuuta 2015 pidetyn 18. kokouksen julkilausuman verotusoikeudesta AKT-maissa,

| — | ottaa huomioon lokakuussa 2015 annetun komission yksiköiden valmisteluasiakirjan nimeltä ”Collect more – spend better for achieving development in an inclusive and sustainable way”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon lokakuussa 2015 annetun komission yksiköiden valmisteluasiakirjan nimeltä ”Collect more – spend better for achieving development in an inclusive and sustainable way”,

| — | ottaa huomioon Thabo Mbekin johtaman Afrikasta peräisin olevia laittomia rahavirtoja käsittelevän korkean tason paneelin raportin vuodelta 2015, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Thabo Mbekin johtaman Afrikasta peräisin olevia laittomia rahavirtoja käsittelevän korkean tason paneelin raportin vuodelta 2015,

| — | ottaa huomioon AKT-valtioiden ryhmän kolmannessa kansainvälisen kehitysyhteistyön rahoitusta käsittelevässä konferenssissa 10. heinäkuuta 2015 antaman kannan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon AKT-valtioiden ryhmän kolmannessa kansainvälisen kehitysyhteistyön rahoitusta käsittelevässä konferenssissa 10. heinäkuuta 2015 antaman kannan,

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokouksen syyskuussa 2015 hyväksymän vuoden 2015 jälkeisen kehitysohjelman loppuasiakirjan ”Transforming our world: the 2030 Agenda for Sustainable Development”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokouksen syyskuussa 2015 hyväksymän vuoden 2015 jälkeisen kehitysohjelman loppuasiakirjan ”Transforming our world: the 2030 Agenda for Sustainable Development”,

| — | ottaa huomioon Addis Abebassa (Etiopia) 13.–16. heinäkuuta 2015 pidetyn kolmannen YK:n kansainvälisen kehitysyhteistyön rahoitusta koskevan konferenssin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Addis Abebassa (Etiopia) 13.–16. heinäkuuta 2015 pidetyn kolmannen YK:n kansainvälisen kehitysyhteistyön rahoitusta koskevan konferenssin,

| — | ottaa huomioon 18. toukokuuta 2016 pidetyn talous- ja sosiaalineuvoston foorumin avausistunnon kertomuksen kehitysrahoituksen seurannasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. toukokuuta 2016 pidetyn talous- ja sosiaalineuvoston foorumin avausistunnon kertomuksen kehitysrahoituksen seurannasta,

| — | ottaa huomioon kansainvälisestä yhteistyöstä verotuksessa vastaavan YK:n asiantuntijakomitean työn, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansainvälisestä yhteistyöstä verotuksessa vastaavan YK:n asiantuntijakomitean työn,

| — | ottaa huomioon kaksinkertaista verotusta koskevan YK:n malliyleissopimuksen teollisuus- ja kehitysmaiden välillä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kaksinkertaista verotusta koskevan YK:n malliyleissopimuksen teollisuus- ja kehitysmaiden välillä,

| — | ottaa huomioon Monterreyn julistuksen (2002), Dohan kehitysrahoituskokouksen (2008), Pariisin julistuksen (2005) ja Accran toimintaohjelman (2008), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Monterreyn julistuksen (2002), Dohan kehitysrahoituskokouksen (2008), Pariisin julistuksen (2005) ja Accran toimintaohjelman (2008),

| — | ottaa huomioon OECD:n yleissopimuksen veroasioissa annettavasta keskinäisestä virka-avusta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon OECD:n yleissopimuksen veroasioissa annettavasta keskinäisestä virka-avusta,

| — | ottaa huomioon OECD:n verotusta koskevaa avoimuutta ja tietojenvaihtoa käsittelevän maailmanlaajuisen foorumin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon OECD:n verotusta koskevaa avoimuutta ja tietojenvaihtoa käsittelevän maailmanlaajuisen foorumin,

| — | ottaa huomioon kaivos- ja kaivannaisteollisuuden avoimuutta koskevan aloitteen (EITI-aloite), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kaivos- ja kaivannaisteollisuuden avoimuutta koskevan aloitteen (EITI-aloite),

| — | ottaa huomioon YK:n korruption vastaisen yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n korruption vastaisen yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon kansainvälisestä yhteistyöstä verotuksessa vastaavan YK:n asiantuntijakomitean ja Afrikan veroviranomaisten foorumin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansainvälisestä yhteistyöstä verotuksessa vastaavan YK:n asiantuntijakomitean ja Afrikan veroviranomaisten foorumin,

| — | ottaa huomioon kehitystä edistävää tehokasta yhteistyötä koskevan Busanin kumppanuuden, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kehitystä edistävää tehokasta yhteistyötä koskevan Busanin kumppanuuden,

| — | ottaa huomioon Afrikan verofoorumin toiminnan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Afrikan verofoorumin toiminnan,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 18 artiklan 1 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 18 artiklan 1 kohdan,

| — | ottaa huomioon taloudellisen kehityksen, rahoituksen ja kaupan valiokunnan mietinnön (AKT-EU/xxxxxx), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon taloudellisen kehityksen, rahoituksen ja kaupan valiokunnan mietinnön (AKT-EU/xxxxxx),

| A. | ottaa huomioon, että kehitysmaat menettävät vuosittain arvioiden mukaan 189 miljardin Yhdysvaltain dollarin verotulot – mikä on enemmän kuin maailmanlaajuinen virallinen kehitysapu (131 miljardia Yhdysvaltain dollaria vuonna 2015) – ja arvioiden mukaan biljoona Yhdysvaltain dollaria laittomina pääomavirtoina; ottaa huomion, että tällä pääomapaolla on ollut noin viiden prosentin heikentävä vaikutus maiden talouskasvuun, mikä haittaa köyhyyden poistamista; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että kehitysmaat menettävät vuosittain arvioiden mukaan 189 miljardin Yhdysvaltain dollarin verotulot – mikä on enemmän kuin maailmanlaajuinen virallinen kehitysapu (131 miljardia Yhdysvaltain dollaria vuonna 2015) – ja arvioiden mukaan biljoona Yhdysvaltain dollaria laittomina pääomavirtoina; ottaa huomion, että tällä pääomapaolla on ollut noin viiden prosentin heikentävä vaikutus maiden talouskasvuun, mikä haittaa köyhyyden poistamista;

| B. | ottaa huomioon, että laittomia rahavirtoja tulee kolmesta lähteestä: i) veronkierrosta tai verovilpistä, ii) laskujen väärentämisestä kansainvälisessä kaupassa ja perusteettomasta siirtohinnoittelusta, iii) rikollisesta toiminnasta, kuten huume- ja ihmiskaupasta, ”verimineraalien” kaupasta, asekaupasta ja lahjusten antamisesta; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että laittomia rahavirtoja tulee kolmesta lähteestä: i) veronkierrosta tai verovilpistä, ii) laskujen väärentämisestä kansainvälisessä kaupassa ja perusteettomasta siirtohinnoittelusta, iii) rikollisesta toiminnasta, kuten huume- ja ihmiskaupasta, ”verimineraalien” kaupasta, asekaupasta ja lahjusten antamisesta;

| C. | ottaa huomioon, että jotkin rahansiirtoa matalan verotuksen maihin koskevat oikeuskäytännöt voivat lopulta johtaa laittomiin rahavirtoihin; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että jotkin rahansiirtoa matalan verotuksen maihin koskevat oikeuskäytännöt voivat lopulta johtaa laittomiin rahavirtoihin;

| D. | ottaa huomioon, että laittomat rahavirrat ovat varoja, jotka on hankittu tai joita on siirretty tai käytetty lainvastaisesti verojen välttämiseksi, ja että ne pitäisi erottaa pääomapaosta, joka voi olla sijoittajien perusteltu vastaus taloudellisiin, poliittisiin tai yhteiskunnallisiin riskeihin tai epäsuotuisiin makrotaloudellisiin tai hallinnollisiin oloihin; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että laittomat rahavirrat ovat varoja, jotka on hankittu tai joita on siirretty tai käytetty lainvastaisesti verojen välttämiseksi, ja että ne pitäisi erottaa pääomapaosta, joka voi olla sijoittajien perusteltu vastaus taloudellisiin, poliittisiin tai yhteiskunnallisiin riskeihin tai epäsuotuisiin makrotaloudellisiin tai hallinnollisiin oloihin;

| E. | ottaa huomioon, että kehitysavun vähetessä ja kotimaisten rahoitusvarojen hankkimistarpeen kasvaessa pääomien joukkopako AKT-maista on suuri este kehitystavoitteiden saavuttamiselle; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että kehitysavun vähetessä ja kotimaisten rahoitusvarojen hankkimistarpeen kasvaessa pääomien joukkopako AKT-maista on suuri este kehitystavoitteiden saavuttamiselle;

| F. | ottaa huomioon, että monet asiantuntijat ovat korostaneet, että Afrikka olisi saavuttanut vuosituhannen kehitystavoitteet vuonna 2016, jos laittomat rahavirrat olisi poistettu vuonna 2000; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että monet asiantuntijat ovat korostaneet, että Afrikka olisi saavuttanut vuosituhannen kehitystavoitteet vuonna 2016, jos laittomat rahavirrat olisi poistettu vuonna 2000;

| G. | ottaa huomioon, että pääoman ulosvirtaus vähentää kotimaisia resursseja ja verotuloja, joita tarvitaan köyhyyden vähentämiseen tähtäävien ohjelmien rahoittamiseen AKT-maissa, erityisesti koulutuksen, terveydenhuollon, juomaveden, asumisen ja sanitaation osalta, ja haittaa siten köyhyyden poistamista; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että pääoman ulosvirtaus vähentää kotimaisia resursseja ja verotuloja, joita tarvitaan köyhyyden vähentämiseen tähtäävien ohjelmien rahoittamiseen AKT-maissa, erityisesti koulutuksen, terveydenhuollon, juomaveden, asumisen ja sanitaation osalta, ja haittaa siten köyhyyden poistamista;

| H. | ottaa huomioon, että verotus on luotettava ja vakaa tulonlähde kehitysmaissa, koska tehokkaista ja avoimista verojärjestelmistä saadaan olennaisen tärkeää rahoitusta, jolla varmistetaan julkisten peruspalvelujen saatavuus, vähennetään yhteiskunnallista epätasa-arvoa ja tuetaan makrotaloudellista vakautta; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että verotus on luotettava ja vakaa tulonlähde kehitysmaissa, koska tehokkaista ja avoimista verojärjestelmistä saadaan olennaisen tärkeää rahoitusta, jolla varmistetaan julkisten peruspalvelujen saatavuus, vähennetään yhteiskunnallista epätasa-arvoa ja tuetaan makrotaloudellista vakautta;

| I. | ottaa huomioon, että monimutkaisten veroasioiden käsittelyä koskevien teknisten valmiuksien puuttuminen kehitysmaissa rajoittaa sekä tulojen hankintaa valtiolle että osallistumista kansainväliseen veroyhteistyöhön; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että monimutkaisten veroasioiden käsittelyä koskevien teknisten valmiuksien puuttuminen kehitysmaissa rajoittaa sekä tulojen hankintaa valtiolle että osallistumista kansainväliseen veroyhteistyöhön;

| J. | ottaa huomioon, että monet AKT-valtiot ovat talouden kehittämis- ja monipuolistamisstrategioidensa mukaisesti ja globalisaation tarjoamien tilaisuuksien hyödyntämiseksi laillisesti kehittäneet tai kehittämässä rahoituspalvelusektoriaan monista esteistä huolimatta ja että ne ovat sitoutuneet varmistamaan kansainvälisten standardien ja vaatimusten täydellisen noudattamisen; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että monet AKT-valtiot ovat talouden kehittämis- ja monipuolistamisstrategioidensa mukaisesti ja globalisaation tarjoamien tilaisuuksien hyödyntämiseksi laillisesti kehittäneet tai kehittämässä rahoituspalvelusektoriaan monista esteistä huolimatta ja että ne ovat sitoutuneet varmistamaan kansainvälisten standardien ja vaatimusten täydellisen noudattamisen;

| K. | ottaa huomioon, että laittomat rahavirrat ovat yksi monista maailmanlaajuisista haasteista, joita ovat muun muassa kansallisten oikeudellisten kehysten puuttuminen, kansallisten ja alueellisten valmiuksien tekniset ja poliittiset heikkoudet, maailmanlaajuisen rakenteen heikkous laittomien rahavirtojen torjunnassa ja maailmanlaajuisen rahaliikenteen vaikeaselkoisuus; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että laittomat rahavirrat ovat yksi monista maailmanlaajuisista haasteista, joita ovat muun muassa kansallisten oikeudellisten kehysten puuttuminen, kansallisten ja alueellisten valmiuksien tekniset ja poliittiset heikkoudet, maailmanlaajuisen rakenteen heikkous laittomien rahavirtojen torjunnassa ja maailmanlaajuisen rahaliikenteen vaikeaselkoisuus;

| L. | ottaa huomioon, että laittomat rahavirrat koskevat myös rikollista toimintaa, kuten ihmis-, huume- ja asekauppaa, salakuljetusta ja rahoituspetoksia, sekä luvattomia tai vakuudettomia lainoja, rahanpesua ja keinottelua osake- ja velkakirjamarkkinoilla; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että laittomat rahavirrat koskevat myös rikollista toimintaa, kuten ihmis-, huume- ja asekauppaa, salakuljetusta ja rahoituspetoksia, sekä luvattomia tai vakuudettomia lainoja, rahanpesua ja keinottelua osake- ja velkakirjamarkkinoilla;

| M. | ottaa huomioon, että kansainvälisellä tasolla on jo käynnistetty monia toimenpiteitä ja aloitteita, kuten OECD:n yleissopimus veroasioissa annettavasta keskinäisestä virka-avusta, OECD:n verotusta koskevaa avoimuutta ja tietojenvaihtoa käsittelevä maailmanlaajuinen foorumi, kaivos- ja kaivannaisteollisuuden avoimuutta koskeva aloite (EITI), YK:n korruption vastainen yleissopimus, kansainvälisestä yhteistyöstä verotuksessa vastaava YK:n asiantuntijakomitea ja Afrikan veroviranomaisten foorumi; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että kansainvälisellä tasolla on jo käynnistetty monia toimenpiteitä ja aloitteita, kuten OECD:n yleissopimus veroasioissa annettavasta keskinäisestä virka-avusta, OECD:n verotusta koskevaa avoimuutta ja tietojenvaihtoa käsittelevä maailmanlaajuinen foorumi, kaivos- ja kaivannaisteollisuuden avoimuutta koskeva aloite (EITI), YK:n korruption vastainen yleissopimus, kansainvälisestä yhteistyöstä verotuksessa vastaava YK:n asiantuntijakomitea ja Afrikan veroviranomaisten foorumi;

| N. | katsoo, että on myönteistä, että monet AKT-valtiot ovat osapuolena kyseisissä kansainvälisissä välineissä ja että ne ovat sitoutuneet panemaan ne täytäntöön; |
| --- | --- |

N.

katsoo, että on myönteistä, että monet AKT-valtiot ovat osapuolena kyseisissä kansainvälisissä välineissä ja että ne ovat sitoutuneet panemaan ne täytäntöön;

| O. | katsoo, että nuoren väestön räjähdysmäinen kasvu, jonka myötä Afrikka on muutamassa vuodessa maailman tiheimmin asuttu alue, voi lisätä työttömyyttä ja yhteiskunnallista ja poliittista epävakautta; |
| --- | --- |

O.

katsoo, että nuoren väestön räjähdysmäinen kasvu, jonka myötä Afrikka on muutamassa vuodessa maailman tiheimmin asuttu alue, voi lisätä työttömyyttä ja yhteiskunnallista ja poliittista epävakautta;

| 1. | on vahvasti sitä mieltä, että laittomien rahavirtojen torjuntatoimenpiteiden on oltava pääasiassa poliittisia ja että rahanpesun, veronkierron, verovilpin, aggressiivisen verosuunnittelun ja korruption torjunnan on pysyttävä kansainvälisen ohjelman kärjessä, koska ne aiheuttavat suurta huolta joidenkin AKT-maiden talouskasvun hitauden, köyhyyden korkeiden tasojen ja julkisen avun vähenemisestä johtuvan resurssien lisätarpeen vuoksi; |
| --- | --- |

1.

on vahvasti sitä mieltä, että laittomien rahavirtojen torjuntatoimenpiteiden on oltava pääasiassa poliittisia ja että rahanpesun, veronkierron, verovilpin, aggressiivisen verosuunnittelun ja korruption torjunnan on pysyttävä kansainvälisen ohjelman kärjessä, koska ne aiheuttavat suurta huolta joidenkin AKT-maiden talouskasvun hitauden, köyhyyden korkeiden tasojen ja julkisen avun vähenemisestä johtuvan resurssien lisätarpeen vuoksi;

| 2. | muistuttaa, että laittomien rahavirtojen vastaiset toimenpiteet edellyttävät tehokasta kansainvälistä yhteistyötä ja kaikkien kansallisten ja kansainvälisten toimijoiden eli hallitusten ja paikallisviranomaisten, valtion virastojen, yksityisen sektorin, alueellisten ja kansainvälisten järjestöjen ja kansalaisyhteiskunnan samanaikaista osallistumista; |
| --- | --- |

2.

muistuttaa, että laittomien rahavirtojen vastaiset toimenpiteet edellyttävät tehokasta kansainvälistä yhteistyötä ja kaikkien kansallisten ja kansainvälisten toimijoiden eli hallitusten ja paikallisviranomaisten, valtion virastojen, yksityisen sektorin, alueellisten ja kansainvälisten järjestöjen ja kansalaisyhteiskunnan samanaikaista osallistumista;

| 3. | muistuttaa Busanin kumppanuussopimuksen osapuolten vuonna 2011 antamasta sitoumuksesta työskennellä tehokkaasti yhdessä kehityksen puolesta ja tehdä entistä enemmän korruption ja laittomien rahavirtojen torjumiseksi; |
| --- | --- |

3.

muistuttaa Busanin kumppanuussopimuksen osapuolten vuonna 2011 antamasta sitoumuksesta työskennellä tehokkaasti yhdessä kehityksen puolesta ja tehdä entistä enemmän korruption ja laittomien rahavirtojen torjumiseksi;

| 4. | antaa tunnustusta monille kansainvälisellä tasolla laittomien rahavirtojen torjumiseksi toteutetuille toimille mutta panee huolestuneena merkille, että korruption ja laittomien rahavirtojen torjuntaan tähtäävistä merkityksellisimmistä kansainvälisistä yleissopimuksista ja aloitteista ei saada konkreettisia tuloksia niiden täytäntöönpanovaiheessa; pitää erityisesti valitettavana, että kyseisistä aloitteista puuttuu usein koordinointi, etenkin varojen takaisin perimisessä, ja johdonmukaisuus, vaikka niitä on tuettu kansainvälisen terrorismin vastaisilla toimilla ja terrorismin rahoituksen valvontaa koskevilla myöhemmillä toimilla; muistuttaa, että ennakkoedellytys terroristijärjestöjen kukistamiselle epävakaissa maissa on edelleen niiden kansainvälisten rahoitustoimitusten tutkiminen ja asekaupan kanavien katkaiseminen; |
| --- | --- |

4.

antaa tunnustusta monille kansainvälisellä tasolla laittomien rahavirtojen torjumiseksi toteutetuille toimille mutta panee huolestuneena merkille, että korruption ja laittomien rahavirtojen torjuntaan tähtäävistä merkityksellisimmistä kansainvälisistä yleissopimuksista ja aloitteista ei saada konkreettisia tuloksia niiden täytäntöönpanovaiheessa; pitää erityisesti valitettavana, että kyseisistä aloitteista puuttuu usein koordinointi, etenkin varojen takaisin perimisessä, ja johdonmukaisuus, vaikka niitä on tuettu kansainvälisen terrorismin vastaisilla toimilla ja terrorismin rahoituksen valvontaa koskevilla myöhemmillä toimilla; muistuttaa, että ennakkoedellytys terroristijärjestöjen kukistamiselle epävakaissa maissa on edelleen niiden kansainvälisten rahoitustoimitusten tutkiminen ja asekaupan kanavien katkaiseminen;

| 5. | ymmärtää, että tavoitteiden saavuttamiseksi on sovitettava yhteen kotimaiset toimintalinjat ja maailmanlaajuinen ohjelma; korostaa, että politiikan on oltava johdonmukaista molemmissa toimielimissä ja uudistuksia on tehtävä kotimaisella ja kansainvälisellä tasolla; |
| --- | --- |

5.

ymmärtää, että tavoitteiden saavuttamiseksi on sovitettava yhteen kotimaiset toimintalinjat ja maailmanlaajuinen ohjelma; korostaa, että politiikan on oltava johdonmukaista molemmissa toimielimissä ja uudistuksia on tehtävä kotimaisella ja kansainvälisellä tasolla;

| 6. | kehottaa jäsenvaltioita ja AKT-maita toimimaan YK:n suojissa ja luomaan oikeudellisen velvoitteen, joka kattaa koko mineraalien toimitusketjun, ja ryhtymään siten todellisiin toimiin ihmisoikeuksien vaalimiseksi etujärjestöjen ja suuryritysten etujen puolustamisen sijasta; |
| --- | --- |

6.

kehottaa jäsenvaltioita ja AKT-maita toimimaan YK:n suojissa ja luomaan oikeudellisen velvoitteen, joka kattaa koko mineraalien toimitusketjun, ja ryhtymään siten todellisiin toimiin ihmisoikeuksien vaalimiseksi etujärjestöjen ja suuryritysten etujen puolustamisen sijasta;

| 7. | muistuttaa, että veroparatiisit, rahoitussalaisuusalueet ja laittomat rahavirrat rapauttavat veropohjaa, heikentävät verojärjestelmän oikeudenmukaisuutta ja vääristävät kauppaa ja investointeja; korostaa tässä yhteydessä voimakkaasti, että kaikkien laittomien rahavirtojen muotojen poistaminen on olennaisen tärkeää kestävän kehityksen uuden toimintaohjelman 2030 taloudellisten ja sosiaalisten tavoitteiden saavuttamiseksi; |
| --- | --- |

7.

muistuttaa, että veroparatiisit, rahoitussalaisuusalueet ja laittomat rahavirrat rapauttavat veropohjaa, heikentävät verojärjestelmän oikeudenmukaisuutta ja vääristävät kauppaa ja investointeja; korostaa tässä yhteydessä voimakkaasti, että kaikkien laittomien rahavirtojen muotojen poistaminen on olennaisen tärkeää kestävän kehityksen uuden toimintaohjelman 2030 taloudellisten ja sosiaalisten tavoitteiden saavuttamiseksi;

| 8. | muistuttaa, että kotimaisten resurssien hankinta verotuksen avulla on kestävän kehityksen tärkein rahoituslähde; kehottaa kansainvälistä yhteisöä toteuttamaan kaikki tarvittavat toimenpiteet tehokkaiden ja avoimien verotusta ja kauppaa koskevien toimintalinjojen panemiseksi täytäntöön ja ottamaan huomioon OECD:n, G20-maiden, G8-maiden, G77-maiden, Afrikan unionin, Maailmanpankin, IMF:n ja AfDB:n sekä yksityisten pankkien keskeisen aseman rahoituksen avoimuuden varmistamisessa AKT-maissa ja koko maailmassa; korostaa myös, että kehitysmaiden on osallistuttava entistä enemmän verotusalan maailmanlaajuiseen hallintoon; |
| --- | --- |

8.

muistuttaa, että kotimaisten resurssien hankinta verotuksen avulla on kestävän kehityksen tärkein rahoituslähde; kehottaa kansainvälistä yhteisöä toteuttamaan kaikki tarvittavat toimenpiteet tehokkaiden ja avoimien verotusta ja kauppaa koskevien toimintalinjojen panemiseksi täytäntöön ja ottamaan huomioon OECD:n, G20-maiden, G8-maiden, G77-maiden, Afrikan unionin, Maailmanpankin, IMF:n ja AfDB:n sekä yksityisten pankkien keskeisen aseman rahoituksen avoimuuden varmistamisessa AKT-maissa ja koko maailmassa; korostaa myös, että kehitysmaiden on osallistuttava entistä enemmän verotusalan maailmanlaajuiseen hallintoon;

| 9. | korostaa, että AKT-mailla on usein suuria poliittisia, oikeudellisia ja hallinnollisia esteitä verotulojen keräämisessä; katsoo siksi, että kehitysavussa pitäisi keskittyä oikean sääntelykehyksen laatimiseen ja veroviranomaisten sekä laittomien rahavirtojen torjunnasta vastaavien laitosten mahdollisuuksien lisäämiseen tarjoamalla teknistä asiantuntemusta resurssien hallinnasta, rahoitustiedoista ja korruption vastaisesta lainsäädännöstä erityisesti rahanpesun, järjestäytyneen rikollisuuden ja laittoman kaupan sekä maista varastettujen varojen palauttamisen osalta; |
| --- | --- |

9.

korostaa, että AKT-mailla on usein suuria poliittisia, oikeudellisia ja hallinnollisia esteitä verotulojen keräämisessä; katsoo siksi, että kehitysavussa pitäisi keskittyä oikean sääntelykehyksen laatimiseen ja veroviranomaisten sekä laittomien rahavirtojen torjunnasta vastaavien laitosten mahdollisuuksien lisäämiseen tarjoamalla teknistä asiantuntemusta resurssien hallinnasta, rahoitustiedoista ja korruption vastaisesta lainsäädännöstä erityisesti rahanpesun, järjestäytyneen rikollisuuden ja laittoman kaupan sekä maista varastettujen varojen palauttamisen osalta;

| 10. | korostaa Afrikan maiden riskejä tehdä epätasapainoisia käyttöoikeussopimuksia kaksinkertaista verotusta koskevien sopimusten osalta sekä luonnonvarojen kaivamista koskevissa käyttöoikeussopimuksissa; katsoo, että Yhdistyneiden kansakuntien veroasiainkomitean laatimaa malliyleissopimusta pitäisi tukea, jotta voidaan puuttua kaksinkertaista verotusta koskevien sopimusten väärinkäyttöön, koska siinä määrätään vahvemmista lähdeveroa koskevista oikeuksista kuin OECD:n mallissa; |
| --- | --- |

10.

korostaa Afrikan maiden riskejä tehdä epätasapainoisia käyttöoikeussopimuksia kaksinkertaista verotusta koskevien sopimusten osalta sekä luonnonvarojen kaivamista koskevissa käyttöoikeussopimuksissa; katsoo, että Yhdistyneiden kansakuntien veroasiainkomitean laatimaa malliyleissopimusta pitäisi tukea, jotta voidaan puuttua kaksinkertaista verotusta koskevien sopimusten väärinkäyttöön, koska siinä määrätään vahvemmista lähdeveroa koskevista oikeuksista kuin OECD:n mallissa;

| 11. | huomauttaa, että kaivos- ja kaivannaisteollisuus, hyödykkeet ja infrastruktuuri, terveydenhuolto ja koulutus ovat erityisen alttiita korruptiolle, joka on yksi laittomien rahavirtojen liikkeellepanevista voimista; katsoo, että kaivos- ja kaivannaisteollisuuden avoimuutta koskevasta aloitteesta (EITI) olisi tehtävä pakollinen; kehottaa AKT-maita lisäämään osana niiden korruptionvastaista ohjelmaa resurssisopimusten, yritysten tilinpäätösten ja tilintarkastusten sekä verotulojen perinnän ja kohdentamisen avoimuutta ja vastuullisuutta; |
| --- | --- |

11.

huomauttaa, että kaivos- ja kaivannaisteollisuus, hyödykkeet ja infrastruktuuri, terveydenhuolto ja koulutus ovat erityisen alttiita korruptiolle, joka on yksi laittomien rahavirtojen liikkeellepanevista voimista; katsoo, että kaivos- ja kaivannaisteollisuuden avoimuutta koskevasta aloitteesta (EITI) olisi tehtävä pakollinen; kehottaa AKT-maita lisäämään osana niiden korruptionvastaista ohjelmaa resurssisopimusten, yritysten tilinpäätösten ja tilintarkastusten sekä verotulojen perinnän ja kohdentamisen avoimuutta ja vastuullisuutta;

| 12. | muistuttaa, että epämääräiset julkiset hankinnat ja toimitusketjut voivat tarjota mahdollisuuksia korruptioon liittyviin laittomiin rahavirtoihin; katsoo vastaavasti, että korruption vastaisilla toimilla olisi pyrittävä hankintakäytäntöjen uudistamiseen; |
| --- | --- |

12.

muistuttaa, että epämääräiset julkiset hankinnat ja toimitusketjut voivat tarjota mahdollisuuksia korruptioon liittyviin laittomiin rahavirtoihin; katsoo vastaavasti, että korruption vastaisilla toimilla olisi pyrittävä hankintakäytäntöjen uudistamiseen;

| 13. | panee huolestuneena merkille, että kehitysrahoituslaitokset tukevat edelleen suurta määrää veroparatiisien kautta reititettyjä investointeja, koska ne käyttävät hyvin paljon rahoituksen välittäjiä; korostaa, että kansainvälisillä ja alueellisilla kehitysrahoituslaitoksilla ja -pankeilla on keskeinen tehtävä vastuullisen rahoituksen osalta ja että yhteistyö pitäisi suunnata hyvän hallinnon edistämiseen ja valtiorakenteiden kehittämiseen, jotta julkisia tuloja voidaan käyttää tilivelvollisesti ja vastuullisesti AKT-maissa; katsoo etenkin, että kehitysrahoituslaitosten olisi investoitava vain yrityksiin ja rahastoihin, jotka haluavat julkistaa tosiasiallista edunsaajaa koskevat tiedot ja raportoida rahoitustileistään maakohtaisesti; |
| --- | --- |

13.

panee huolestuneena merkille, että kehitysrahoituslaitokset tukevat edelleen suurta määrää veroparatiisien kautta reititettyjä investointeja, koska ne käyttävät hyvin paljon rahoituksen välittäjiä; korostaa, että kansainvälisillä ja alueellisilla kehitysrahoituslaitoksilla ja -pankeilla on keskeinen tehtävä vastuullisen rahoituksen osalta ja että yhteistyö pitäisi suunnata hyvän hallinnon edistämiseen ja valtiorakenteiden kehittämiseen, jotta julkisia tuloja voidaan käyttää tilivelvollisesti ja vastuullisesti AKT-maissa; katsoo etenkin, että kehitysrahoituslaitosten olisi investoitava vain yrityksiin ja rahastoihin, jotka haluavat julkistaa tosiasiallista edunsaajaa koskevat tiedot ja raportoida rahoitustileistään maakohtaisesti;

| 14. | kehottaa EU:ta tarjoamaan kehitysmaille entistä aktiivisemmin taloudellista ja teknistä apua, jotta ne voivat täyttää veronkierron torjunnan, automaattinen tietojenvaihto mukaan lukien, maailmanlaajuiset standardit; |
| --- | --- |

14.

kehottaa EU:ta tarjoamaan kehitysmaille entistä aktiivisemmin taloudellista ja teknistä apua, jotta ne voivat täyttää veronkierron torjunnan, automaattinen tietojenvaihto mukaan lukien, maailmanlaajuiset standardit;

| 15. | kehottaa EU:ta hyödyntämään täysipainoisesti OECD:n verotusta koskevaa malliyleissopimusta, johon sisältyy veronkannossa avustamista koskeva vapaaehtoinen määräys, joka voidaan sisällyttää kahdenvälisiin sopimuksiin silloin, kun kumpikin maa suostuu auttamaan toisen maan määräämien verojen kannossa; |
| --- | --- |

15.

kehottaa EU:ta hyödyntämään täysipainoisesti OECD:n verotusta koskevaa malliyleissopimusta, johon sisältyy veronkannossa avustamista koskeva vapaaehtoinen määräys, joka voidaan sisällyttää kahdenvälisiin sopimuksiin silloin, kun kumpikin maa suostuu auttamaan toisen maan määräämien verojen kannossa;

| 16. | korostaa, että yhteistyöllä ja tietojenvaihdolla on torjuttava veropohjan rapautumista ja voitonsiirtoja yhteistyöhaluttomille veroalueille ja pankeille, mukaan lukien ne kehitysmaiden pankit, jotka soveltavat pankkisalaisuutta; kehottaa lisäksi kaikki valtioita ja oikeudenkäyttöalueita, jotka eivät ole vielä liittyneet finanssitilitietojen automaattista vaihtamista koskeviin standardeihin, liittymään niihin; |
| --- | --- |

16.

korostaa, että yhteistyöllä ja tietojenvaihdolla on torjuttava veropohjan rapautumista ja voitonsiirtoja yhteistyöhaluttomille veroalueille ja pankeille, mukaan lukien ne kehitysmaiden pankit, jotka soveltavat pankkisalaisuutta; kehottaa lisäksi kaikki valtioita ja oikeudenkäyttöalueita, jotka eivät ole vielä liittyneet finanssitilitietojen automaattista vaihtamista koskeviin standardeihin, liittymään niihin;

| 17. | kehottaa antamaan tiedot yritysten tosiasiallisista edunsaajista julkisesti saataville kaikkien yrityksen rakenteiden, myös trustien, säätiöiden ja taseyhtiöiden osalta, ja toistaa kehotuksensa G20-maiden ja OECD:n mallien mukaisesta monikansallisten yhtiöiden julkisesta maakohtaisesta raportoinnista, jotta voidaan pysäyttää veropohjan rapautuminen ja voitonsiirrot; katsoo, että monikansallisten yhtiöiden saamia voittoja pitäisi verottaa maassa, jossa ne tuotetaan; katsoo myös, että verokannustimet pitäisi julkaista; |
| --- | --- |

17.

kehottaa antamaan tiedot yritysten tosiasiallisista edunsaajista julkisesti saataville kaikkien yrityksen rakenteiden, myös trustien, säätiöiden ja taseyhtiöiden osalta, ja toistaa kehotuksensa G20-maiden ja OECD:n mallien mukaisesta monikansallisten yhtiöiden julkisesta maakohtaisesta raportoinnista, jotta voidaan pysäyttää veropohjan rapautuminen ja voitonsiirrot; katsoo, että monikansallisten yhtiöiden saamia voittoja pitäisi verottaa maassa, jossa ne tuotetaan; katsoo myös, että verokannustimet pitäisi julkaista;

| 18. | muistuttaa, että eri tiedustelupalvelujen välinen yhteistyö ja tietojenvaihto ovat olennaisen tärkeitä, ja kehottaa siksi edistämään alueellista yhteistyötä, jotta voidaan laatia yhdessä malli verotietojen vaihtoa koskevasta sopimuksesta väärinkäytösten estämiseksi; |
| --- | --- |

18.

muistuttaa, että eri tiedustelupalvelujen välinen yhteistyö ja tietojenvaihto ovat olennaisen tärkeitä, ja kehottaa siksi edistämään alueellista yhteistyötä, jotta voidaan laatia yhdessä malli verotietojen vaihtoa koskevasta sopimuksesta väärinkäytösten estämiseksi;

| 19. | antaa tunnustusta sille, että monet AKT-valtiot ovat talouden kehittämis- ja monipuolistamisstrategioidensa mukaisesti ja globalisaation tarjoamien tilaisuuksien hyödyntämiseksi laillisesti kehittäneet tai kehittämässä rahoituspalvelusektoriaan monista esteistä huolimatta ja että ne ovat sitoutuneet varmistamaan kansainvälisten standardien ja vaatimusten täydellisen noudattamisen; |
| --- | --- |

19.

antaa tunnustusta sille, että monet AKT-valtiot ovat talouden kehittämis- ja monipuolistamisstrategioidensa mukaisesti ja globalisaation tarjoamien tilaisuuksien hyödyntämiseksi laillisesti kehittäneet tai kehittämässä rahoituspalvelusektoriaan monista esteistä huolimatta ja että ne ovat sitoutuneet varmistamaan kansainvälisten standardien ja vaatimusten täydellisen noudattamisen;

| 20. | vaatii rahoituskeskuksia, myös offshore-rahoituskeskuksia, joiden salaisuustaso on todistetusti korkea, tekemään yhteistyötä laittomien rahavirtojen maailmanlaajuisessa torjunnassa ja noudattamaan maailmanlaajuisesti sovittuja avoimuusstandardeja, ja katsoo, että olisi harkittava seuraamuksia, jos yhteistyötä ei tehdä, sen jälkeen, kun kaikki kyseessä olevien valtioiden ja oikeudenkäyttöalueiden vuoropuhelua ja kuulemisia koskevat keinot on käytetty, sekä hyvin määritettyjen ja kansainvälisesti hyväksyttävien kriteerien perusteella; |
| --- | --- |

20.

vaatii rahoituskeskuksia, myös offshore-rahoituskeskuksia, joiden salaisuustaso on todistetusti korkea, tekemään yhteistyötä laittomien rahavirtojen maailmanlaajuisessa torjunnassa ja noudattamaan maailmanlaajuisesti sovittuja avoimuusstandardeja, ja katsoo, että olisi harkittava seuraamuksia, jos yhteistyötä ei tehdä, sen jälkeen, kun kaikki kyseessä olevien valtioiden ja oikeudenkäyttöalueiden vuoropuhelua ja kuulemisia koskevat keinot on käytetty, sekä hyvin määritettyjen ja kansainvälisesti hyväksyttävien kriteerien perusteella;

| 21. | kehottaa kaikkia AKT-valtioita ja EU:n jäsenvaltioita varmistamaan valtion ja paikallisviranomaisten talousarvioita koskevien tietojen saatavuuden yleisölle keinona estää julkisten varojen suuntaaminen laittomiin rahavirtoihin; |
| --- | --- |

21.

kehottaa kaikkia AKT-valtioita ja EU:n jäsenvaltioita varmistamaan valtion ja paikallisviranomaisten talousarvioita koskevien tietojen saatavuuden yleisölle keinona estää julkisten varojen suuntaaminen laittomiin rahavirtoihin;

| 22. | kehottaa AKT-maita perustamaan vertaisarviointimekanismin, joka kattaa laittomien rahavirtojen torjunnan; |
| --- | --- |

22.

kehottaa AKT-maita perustamaan vertaisarviointimekanismin, joka kattaa laittomien rahavirtojen torjunnan;

| 23. | muistuttaa, että verotus on luotettava tulonlähde kehitysmaissa, koska tehokkaista ja avoimista verojärjestelmistä saadaan olennaisen tärkeää rahoitusta, jolla varmistetaan julkisten peruspalvelujen saatavuus ja vähennetään yhteiskunnallista epätasa-arvoa; |
| --- | --- |

23.

muistuttaa, että verotus on luotettava tulonlähde kehitysmaissa, koska tehokkaista ja avoimista verojärjestelmistä saadaan olennaisen tärkeää rahoitusta, jolla varmistetaan julkisten peruspalvelujen saatavuus ja vähennetään yhteiskunnallista epätasa-arvoa;

| 24. | kehottaa yhteispuheenjohtajia välittämään tämän päätöslauselman AKT–EU-ministerineuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan komissiolle, Eurooppa-neuvostolle, Afrikan unionille, yleisafrikkalaiselle parlamentille, kansallisille ja alueellisille parlamenteille, AKT-valtioiden alueellisille järjestöille sekä EIP:lle. |
| --- | --- |

24.

kehottaa yhteispuheenjohtajia välittämään tämän päätöslauselman AKT–EU-ministerineuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan komissiolle, Eurooppa-neuvostolle, Afrikan unionille, yleisafrikkalaiselle parlamentille, kansallisille ja alueellisille parlamenteille, AKT-valtioiden alueellisille järjestöille sekä EIP:lle.

PÄÄTÖSLAUSELMA (1)

perheviljelmien ja pienimuotoisen maataloustuotannon haasteista AKT-maissa

AKT:n ja EU:n yhteinen parlamentaarinen edustajakokous, joka

| — | kokoontui Nairobissa (Keniassa) 19.–21. joulukuuta 2016, |
| --- | --- |

—

kokoontui Nairobissa (Keniassa) 19.–21. joulukuuta 2016,

| — | ottaa huomioon 28. kesäkuuta 2007 antamansa päätöslauselman pienviljelijöiden köyhyyden vähentämisestä AKT-maissa ja 27. marraskuuta 2013 antamansa päätöslauselman paimentolaisuuden sosiaalisista ja ekologisista vaikutuksista AKT-maissa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. kesäkuuta 2007 antamansa päätöslauselman pienviljelijöiden köyhyyden vähentämisestä AKT-maissa ja 27. marraskuuta 2013 antamansa päätöslauselman paimentolaisuuden sosiaalisista ja ekologisista vaikutuksista AKT-maissa,

| — | ottaa huomioon Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen kumppanuussopimuksen, joka on allekirjoitettu Cotonoussa 23. kesäkuuta 2000 (Cotonoun sopimus) ja erityisesti sen 23 ja 34 artiklan sekä Cotonoun sopimukseen 2005 ja 2010 tehdyt muutokset (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen kumppanuussopimuksen, joka on allekirjoitettu Cotonoussa 23. kesäkuuta 2000 (Cotonoun sopimus) ja erityisesti sen 23 ja 34 artiklan sekä Cotonoun sopimukseen 2005 ja 2010 tehdyt muutokset (2),

| — | ottaa huomioon 27. syyskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman EU:n poliittisesta toimintakehyksestä kehitysmaiden auttamiseksi selviämään elintarviketurvaan liittyvistä haasteista (3), 11. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman EU:n lähestymistavasta kehitysmaiden selviytymiskyvyn kehittämiseen ja katastrofiriskin vähentämiseen hyödyntämällä ruokaturvakriiseistä saatuja kokemuksia (4), 13. maaliskuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman omistusoikeuksien, kiinteistönomistuksen ja vaurauden luomisen merkityksestä köyhyyden poistamisessa ja kestävän kehityksen edistämisessä kehitysmaissa (5), 12. maaliskuuta 2015 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman Tansaniasta ja erityisesti maananastusta koskevasta ongelmasta (6) ja 7. kesäkuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman uudesta kumppanuudesta elintarviketurvan ja ravitsemuksen parantamiseksi (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 27. syyskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman EU:n poliittisesta toimintakehyksestä kehitysmaiden auttamiseksi selviämään elintarviketurvaan liittyvistä haasteista (3), 11. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman EU:n lähestymistavasta kehitysmaiden selviytymiskyvyn kehittämiseen ja katastrofiriskin vähentämiseen hyödyntämällä ruokaturvakriiseistä saatuja kokemuksia (4), 13. maaliskuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman omistusoikeuksien, kiinteistönomistuksen ja vaurauden luomisen merkityksestä köyhyyden poistamisessa ja kestävän kehityksen edistämisessä kehitysmaissa (5), 12. maaliskuuta 2015 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman Tansaniasta ja erityisesti maananastusta koskevasta ongelmasta (6) ja 7. kesäkuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman uudesta kumppanuudesta elintarviketurvan ja ravitsemuksen parantamiseksi (7),

| — | ottaa huomioon 31. maaliskuuta 2010 hyväksytyn komission tiedonannon neuvostolle ja Euroopan parlamentille aiheesta ”EU:n poliittinen toimintakehys kehitysmaiden auttamiseksi selviämään elintarviketurvaan liittyvistä haasteista” (8) ja 10. toukokuuta 2010 hyväksytyt neuvoston päätelmät (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 31. maaliskuuta 2010 hyväksytyn komission tiedonannon neuvostolle ja Euroopan parlamentille aiheesta ”EU:n poliittinen toimintakehys kehitysmaiden auttamiseksi selviämään elintarviketurvaan liittyvistä haasteista” (8) ja 10. toukokuuta 2010 hyväksytyt neuvoston päätelmät (9),

| — | ottaa huomioon 28. toukokuuta 2013 annetut neuvoston päätelmät elintarvike- ja ravitsemusturvasta ulkoisessa avussa (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. toukokuuta 2013 annetut neuvoston päätelmät elintarvike- ja ravitsemusturvasta ulkoisessa avussa (10),

| — | ottaa huomioon komission 3. heinäkuuta 2014 julkaiseman ravitsemusta koskevan toimintasuunnitelman (11), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 3. heinäkuuta 2014 julkaiseman ravitsemusta koskevan toimintasuunnitelman (11),

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen huippukokouksen ja sen päätösasiakirjan ”Transforming our world: the 2030 Agenda for Sustainable Development”, jonka YK:n yleiskokous hyväksyi 25. syyskuuta 2015, sekä erityisesti asiakirjassa vahvistettuihin kestävän kehityksen tavoitteisiin kuuluvan tavoitteen 2, jonka mukaisesti poistetaan nälkä, saavutetaan ruokaturva, parannetaan ravitsemusta ja edistetään kestävää maataloutta (12), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen huippukokouksen ja sen päätösasiakirjan ”Transforming our world: the 2030 Agenda for Sustainable Development”, jonka YK:n yleiskokous hyväksyi 25. syyskuuta 2015, sekä erityisesti asiakirjassa vahvistettuihin kestävän kehityksen tavoitteisiin kuuluvan tavoitteen 2, jonka mukaisesti poistetaan nälkä, saavutetaan ruokaturva, parannetaan ravitsemusta ja edistetään kestävää maataloutta (12),

| — | ottaa huomioon YK:n ilmastonmuutoskonventin sopimuspuolten 12. joulukuuta 2015 hyväksymän Pariisin sopimuksen (13), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n ilmastonmuutoskonventin sopimuspuolten 12. joulukuuta 2015 hyväksymän Pariisin sopimuksen (13),

| — | ottaa huomioon Afrikan maatalouden kokonaisvaltaisen kehittämisohjelman (CAADP), josta Afrikan unioni (AU) sopi vuonna 2002 (14), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Afrikan maatalouden kokonaisvaltaisen kehittämisohjelman (CAADP), josta Afrikan unioni (AU) sopi vuonna 2002 (14),

| — | ottaa huomioon Afrikan unionin valtionpäämiesten Maputossa vuonna 2003 järjestetyn huippukokouksen, jossa AU-maiden hallitukset sopivat investoivansa yli kymmenen prosenttia kansallisten budjettiensa kokonaismäärärahoista maatalousalaan (15), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Afrikan unionin valtionpäämiesten Maputossa vuonna 2003 järjestetyn huippukokouksen, jossa AU-maiden hallitukset sopivat investoivansa yli kymmenen prosenttia kansallisten budjettiensa kokonaismäärärahoista maatalousalaan (15),

| — | ottaa huomioon 16. joulukuuta 1966 tehdyn taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskevan YK:n kansainvälisen yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. joulukuuta 1966 tehdyn taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskevan YK:n kansainvälisen yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon FAOn kansainvälisen perheviljelmien teemavuoden 2014 (16), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon FAOn kansainvälisen perheviljelmien teemavuoden 2014 (16),

| — | ottaa huomioon Afrikan unionin paimentolaisyhteisöjen elämän, elinkeinon ja oikeuksien turvaamista, suojelua ja parantamista koskevan Afrikan paimentolaisuuden poliittisen kehyksen, joka annettiin Afrikan maatalousministerien konferenssissa lokakuussa 2010 ja jonka sen hallintoneuvosto hyväksyi Addis Abebassa (Etiopiassa) tammikuussa 2011 pidetyssä 18. sääntömääräisessä kokouksessaan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Afrikan unionin paimentolaisyhteisöjen elämän, elinkeinon ja oikeuksien turvaamista, suojelua ja parantamista koskevan Afrikan paimentolaisuuden poliittisen kehyksen, joka annettiin Afrikan maatalousministerien konferenssissa lokakuussa 2010 ja jonka sen hallintoneuvosto hyväksyi Addis Abebassa (Etiopiassa) tammikuussa 2011 pidetyssä 18. sääntömääräisessä kokouksessaan,

| — | ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan mietinnön yritysten vastuusta kolmansissa maissa tehdyistä vakavista ihmisoikeusrikkomuksista (17), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan mietinnön yritysten vastuusta kolmansissa maissa tehdyistä vakavista ihmisoikeusrikkomuksista (17),

| — | ottaa huomioon heinäkuussa 2012 pidetyn Afrikan unionin valtion- ja hallitusten päämiesten kokouksen, jossa julistettiin vuosi 2014 Afrikan maatalouden ja ruokaturvan vuodeksi (18), CAADP:n hyväksymisen kymmenennen vuosipäivän kunniaksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon heinäkuussa 2012 pidetyn Afrikan unionin valtion- ja hallitusten päämiesten kokouksen, jossa julistettiin vuosi 2014 Afrikan maatalouden ja ruokaturvan vuodeksi (18), CAADP:n hyväksymisen kymmenennen vuosipäivän kunniaksi,

| — | ottaa huomioon Milanossa 15. lokakuuta 2015 allekirjoitetun elintarvikepolitiikkaa koskevan kaupunkien sopimuksen, jonka allekirjoitti 113 maailman kaupunkia ja joka luovutettiin YK:n pääsihteerille Ban Ki-moonille, ja toteaa, että sopimus on osoitus kaupunkien keskeisestä roolista elintarvikepolitiikan laatimisessa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Milanossa 15. lokakuuta 2015 allekirjoitetun elintarvikepolitiikkaa koskevan kaupunkien sopimuksen, jonka allekirjoitti 113 maailman kaupunkia ja joka luovutettiin YK:n pääsihteerille Ban Ki-moonille, ja toteaa, että sopimus on osoitus kaupunkien keskeisestä roolista elintarvikepolitiikan laatimisessa,

| — | ottaa huomioon 27. kesäkuuta 2014 Malabossa järjestetyssä Afrikan unionin valtionpäämiesten huippukokouksessa hyväksytyn Malabon julistuksen ”Accelerated Agricultural Growth and Transformation for Shared Prosperity and Improved Livelihoods”, jossa AU-maiden hallitukset vahvistivat sitoumuksensa osoittaa vähintään kymmenen prosenttia julkisista menoista maatalouteen (19), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 27. kesäkuuta 2014 Malabossa järjestetyssä Afrikan unionin valtionpäämiesten huippukokouksessa hyväksytyn Malabon julistuksen ”Accelerated Agricultural Growth and Transformation for Shared Prosperity and Improved Livelihoods”, jossa AU-maiden hallitukset vahvistivat sitoumuksensa osoittaa vähintään kymmenen prosenttia julkisista menoista maatalouteen (19),

| — | ottaa huomioon G8-maiden vuonna 2009 hyväksymän Aquilan elintarviketurva-aloitteen (20), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon G8-maiden vuonna 2009 hyväksymän Aquilan elintarviketurva-aloitteen (20),

| — | ottaa huomioon maataloudesta, maasta ja karjasta vastaavien ministerien Afrikan unionin yhteiskonferenssissa Addis Abebassa (Etiopiassa) huhtikuussa 2009 hyväksymät Afrikan maapolitiikkaa koskevat puitteet ja ohjeet (21) sekä Afrikan unionin valtionpäämiesten Sirtessä (Libyassa) heinäkuussa 2009 järjestetyssä huippukokouksessa hyväksymän julistuksen ”Land Issues and Challenges in Africa” (22), jossa vaadittiin puitteiden ja suuntaviivojen tehokasta täytäntöönpanoa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon maataloudesta, maasta ja karjasta vastaavien ministerien Afrikan unionin yhteiskonferenssissa Addis Abebassa (Etiopiassa) huhtikuussa 2009 hyväksymät Afrikan maapolitiikkaa koskevat puitteet ja ohjeet (21) sekä Afrikan unionin valtionpäämiesten Sirtessä (Libyassa) heinäkuussa 2009 järjestetyssä huippukokouksessa hyväksymän julistuksen ”Land Issues and Challenges in Africa” (22), jossa vaadittiin puitteiden ja suuntaviivojen tehokasta täytäntöönpanoa,

| — | ottaa huomioon laajamittaisia maa-alueinvestointeja Afrikassa koskevat perusperiaatteet, jotka hyväksyttiin maataloudesta, maaseudun kehittämisestä, kalatalous- ja vesiviljelyalasta vastaavien ministerien yhteiskonferenssissa Addis Abebassa (Etiopiassa) 1. ja 2. toukokuuta 2014, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon laajamittaisia maa-alueinvestointeja Afrikassa koskevat perusperiaatteet, jotka hyväksyttiin maataloudesta, maaseudun kehittämisestä, kalatalous- ja vesiviljelyalasta vastaavien ministerien yhteiskonferenssissa Addis Abebassa (Etiopiassa) 1. ja 2. toukokuuta 2014,

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien maatalous- ja elintarvikejärjestön (FAO) vuonna 2004 antamat vapaaehtoiset ohjeet riittävää ruokaa koskevan oikeuden asteittaisen toteuttamisen tukemisesta kansallisen elintarviketurvan puitteissa (23), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien maatalous- ja elintarvikejärjestön (FAO) vuonna 2004 antamat vapaaehtoiset ohjeet riittävää ruokaa koskevan oikeuden asteittaisen toteuttamisen tukemisesta kansallisen elintarviketurvan puitteissa (23),

| — | ottaa huomioon vuonna 1966 tehdyn kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1966 tehdyn kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon vuonna 1979 tehdyn kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskevan yleissopimuksen (24), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1979 tehdyn kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskevan yleissopimuksen (24),

| — | ottaa huomioon vuonna 1987 annetun ihmisoikeuksia ja kansojen oikeuksia koskevan Afrikan peruskirjan (25), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1987 annetun ihmisoikeuksia ja kansojen oikeuksia koskevan Afrikan peruskirjan (25),

| — | ottaa huomioon vuonna 2007 annetun alkuperäiskansojen oikeuksia koskevan YK:n julistuksen (26), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2007 annetun alkuperäiskansojen oikeuksia koskevan YK:n julistuksen (26),

| — | ottaa huomioon YK:n perusperiaatteet ja suuntaviivat kehitykseen perustuvista häädöistä ja pakkosiirroista vuodelta 2007 (27), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n perusperiaatteet ja suuntaviivat kehitykseen perustuvista häädöistä ja pakkosiirroista vuodelta 2007 (27),

| — | ottaa huomioon YK:n ihmisoikeusneuvoston vuonna 2011 hyväksymät yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevat YK:n ohjaavat periaatteet (28) sekä vuonna 2011 päivitetyt OECD:n toimintaohjeet monikansallisille yrityksille (29), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n ihmisoikeusneuvoston vuonna 2011 hyväksymät yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevat YK:n ohjaavat periaatteet (28) sekä vuonna 2011 päivitetyt OECD:n toimintaohjeet monikansallisille yrityksille (29),

| — | ottaa huomioon kehitystä edistävää tehokasta yhteistyötä koskevan Busanin kumppanuuden vuodelta 2011 (30), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kehitystä edistävää tehokasta yhteistyötä koskevan Busanin kumppanuuden vuodelta 2011 (30),

| — | ottaa huomioon maanomistuksen, kalastuksen ja metsien vastuullista hallintaa koskevat vapaaehtoiset suuntaviivat vuodelta 2012 (31), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon maanomistuksen, kalastuksen ja metsien vastuullista hallintaa koskevat vapaaehtoiset suuntaviivat vuodelta 2012 (31),

| — | ottaa huomioon uusien kasvilajikkeiden suojaamista koskevan kansainvälisen yleissopimuksen (UPOV-yleissopimus) vuodelta 1991 (32), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon uusien kasvilajikkeiden suojaamista koskevan kansainvälisen yleissopimuksen (UPOV-yleissopimus) vuodelta 1991 (32),

| — | ottaa huomioon Maastrichtin periaatteisiin pohjautuvat valtioiden ekstraterritoriaaliset velvoitteet taloudellisten, sosiaalisten ja kulttuuristen oikeuksien alalla (ETOP), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Maastrichtin periaatteisiin pohjautuvat valtioiden ekstraterritoriaaliset velvoitteet taloudellisten, sosiaalisten ja kulttuuristen oikeuksien alalla (ETOP),

| — | ottaa huomioon elintarvikkeiden ja maatalouden kasvigeenivaroja koskevan kansainvälisen sopimuksen vuodelta 2001 (33), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon elintarvikkeiden ja maatalouden kasvigeenivaroja koskevan kansainvälisen sopimuksen vuodelta 2001 (33),

| — | ottaa huomioon biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen vuodelta 1992 sekä siihen liittyvät Cartagenan bioturvallisuuspöytäkirjan vuodelta 2000 ja geenivarojen saantia ja saatavuutta sekä niiden käytöstä saatavien hyötyjen oikeudenmukaista ja tasapuolista jakoa koskevan Nagoyan pöytäkirjan vuodelta 2010 (34), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen vuodelta 1992 sekä siihen liittyvät Cartagenan bioturvallisuuspöytäkirjan vuodelta 2000 ja geenivarojen saantia ja saatavuutta sekä niiden käytöstä saatavien hyötyjen oikeudenmukaista ja tasapuolista jakoa koskevan Nagoyan pöytäkirjan vuodelta 2010 (34),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 18 artiklan 1 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 18 artiklan 1 kohdan,

| — | ottaa huomioon sosiaali- ja ympäristöasioiden valiokunnan mietinnön (AKT/EU/xxx.xxx vxx-xx), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sosiaali- ja ympäristöasioiden valiokunnan mietinnön (AKT/EU/xxx.xxx vxx-xx),

| A. | ottaa huomioon, että pientuottajien ja erityisesti alkuperäiskansojen, perheviljelijöiden, naisten, paimentolaisten ja kalastajien maaoikeuksia ei ole yleensä tunnustettu, minkä vuoksi he ovat alttiita epäasianmukaisille maasopimuksille, pakkolunastuksille tai jäämiselle ilman oikeudenmukaista korvausta; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että pientuottajien ja erityisesti alkuperäiskansojen, perheviljelijöiden, naisten, paimentolaisten ja kalastajien maaoikeuksia ei ole yleensä tunnustettu, minkä vuoksi he ovat alttiita epäasianmukaisille maasopimuksille, pakkolunastuksille tai jäämiselle ilman oikeudenmukaista korvausta;

| B. | katsoo, että maananastuksen haitat ovat suurempia kuin edut; ottaa huomioon, että asutuksia on poltettu ja tuhottu rakennuttajien tieltä, ja saatavilla olevat uudelleenasutuspaikat ovat usein kaukana keskeisiltä liiketoiminta-alueilta, minkä vuoksi viljelijät joutuvat asumaan poissa tärkeimmän tulonlähteensä luota; |
| --- | --- |

B.

katsoo, että maananastuksen haitat ovat suurempia kuin edut; ottaa huomioon, että asutuksia on poltettu ja tuhottu rakennuttajien tieltä, ja saatavilla olevat uudelleenasutuspaikat ovat usein kaukana keskeisiltä liiketoiminta-alueilta, minkä vuoksi viljelijät joutuvat asumaan poissa tärkeimmän tulonlähteensä luota;

| C. | ottaa huomioon, että suorat määrärahat ja yksityiset investoinnit pienviljelyyn ovat vähentyneet viimeisen 30 vuoden aikana AKT-maissa, kun taas matalan tulotason maiden riippuvuus elintarviketuonnista on kasvanut, minkä vuoksi ne ovat alttiita kansainvälisten markkinoiden hintojen vaihtelulle; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että suorat määrärahat ja yksityiset investoinnit pienviljelyyn ovat vähentyneet viimeisen 30 vuoden aikana AKT-maissa, kun taas matalan tulotason maiden riippuvuus elintarviketuonnista on kasvanut, minkä vuoksi ne ovat alttiita kansainvälisten markkinoiden hintojen vaihtelulle;

| D. | ottaa huomioon, että pientuottajien viljelyn tuottavuuden ja tulojen lisääminen on keskeistä köyhyyden lieventämisessä AKT-maissa, koska se edistää elintarvike- ja työllisyysturvaa ja vähentää maaoikeuksien valtaamista; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että pientuottajien viljelyn tuottavuuden ja tulojen lisääminen on keskeistä köyhyyden lieventämisessä AKT-maissa, koska se edistää elintarvike- ja työllisyysturvaa ja vähentää maaoikeuksien valtaamista;

| E. | katsoo, että suuret julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudet luovat suurille maatalousyrityksille hallitsevan aseman AKT-maissa ja syrjäyttävät paikalliset yritykset; |
| --- | --- |

E.

katsoo, että suuret julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudet luovat suurille maatalousyrityksille hallitsevan aseman AKT-maissa ja syrjäyttävät paikalliset yritykset;

| F. | ottaa huomioon, että vuoteen 2030 ulottuvassa kestävän kehityksen ohjelmassa ja joulukuussa 2015 tehdyssä Pariisin ilmastosopimuksessa korostetaan sellaisen maatalousmallin kehittämisen merkitystä, jolla parannetaan selviytymiskykyä ja luodaan kestäviä elintarvikejärjestelmiä; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että vuoteen 2030 ulottuvassa kestävän kehityksen ohjelmassa ja joulukuussa 2015 tehdyssä Pariisin ilmastosopimuksessa korostetaan sellaisen maatalousmallin kehittämisen merkitystä, jolla parannetaan selviytymiskykyä ja luodaan kestäviä elintarvikejärjestelmiä;

| G. | katsoo, että vuoden 2008 elintarvikekriisin ansiosta tunnustettiin yleisesti tarve tukea pientilojen elintarviketuotantoa kotimaisille markkinoille; |
| --- | --- |

G.

katsoo, että vuoden 2008 elintarvikekriisin ansiosta tunnustettiin yleisesti tarve tukea pientilojen elintarviketuotantoa kotimaisille markkinoille;

| H. | katsoo, että rakennesopeutusohjelmien käynnistäminen 1980-luvun alussa kehitti vientijohtoisen maatalouden, jossa etusija annettiin globaaleille markkinoille myytävien satojen tuotannon lisäämiselle; katsoo, että tällainen valinta suosi laajamittaisia, pääomavaltaisia ja mekaanisia tuotantomuotoja, kun taas pienimuotoista maataloutta vastaavasti laiminlyötiin; |
| --- | --- |

H.

katsoo, että rakennesopeutusohjelmien käynnistäminen 1980-luvun alussa kehitti vientijohtoisen maatalouden, jossa etusija annettiin globaaleille markkinoille myytävien satojen tuotannon lisäämiselle; katsoo, että tällainen valinta suosi laajamittaisia, pääomavaltaisia ja mekaanisia tuotantomuotoja, kun taas pienimuotoista maataloutta vastaavasti laiminlyötiin;

| I. | katsoo, että kansainväliset markkinat ovat tulevaisuudessa epävakaammat; katsoo, että maiden ei pitäisi ottaa sitä riskiä, että ne ovat liian riippuvaisia tuonnista, vaan niiden pitäisi investoida ensisijaisesti kotimaiseen elintarviketuotantoon kestävyyden rakentamiseksi; |
| --- | --- |

I.

katsoo, että kansainväliset markkinat ovat tulevaisuudessa epävakaammat; katsoo, että maiden ei pitäisi ottaa sitä riskiä, että ne ovat liian riippuvaisia tuonnista, vaan niiden pitäisi investoida ensisijaisesti kotimaiseen elintarviketuotantoon kestävyyden rakentamiseksi;

| J. | ottaa huomioon, että niin sanotut kasvukeskukset on tarkoitettu houkuttelemaan kansainvälisiä sijoittajia antamalla maata suurten yksityisyritysten käyttöön, ja katsoo, että tätä ei pidä tehdä perheviljelmien kustannuksella; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että niin sanotut kasvukeskukset on tarkoitettu houkuttelemaan kansainvälisiä sijoittajia antamalla maata suurten yksityisyritysten käyttöön, ja katsoo, että tätä ei pidä tehdä perheviljelmien kustannuksella;

| K. | ottaa huomioon, että viljelijöiden oikeudet tuottaa, vaihtaa ja myydä siemeniä vapaasti muodostavat perustan 90 prosentille maatalouden elinkeinoista Afrikassa ja että siementen monimuotoisuus on elintärkeä maatalouden ilmastonmuutosta koskevan sietokyvyn kehittämiselle; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että viljelijöiden oikeudet tuottaa, vaihtaa ja myydä siemeniä vapaasti muodostavat perustan 90 prosentille maatalouden elinkeinoista Afrikassa ja että siementen monimuotoisuus on elintärkeä maatalouden ilmastonmuutosta koskevan sietokyvyn kehittämiselle;

| L. | katsoo, että perheviljelijät ja pientilalliset ovat osoittaneet pystyvänsä monipuolistamaan tuotantoa, muun muassa karjaa ja kalastusta, ja lisäämään elintarvikkeiden tuotantoa kestävästi agroekologisten menetelmien avulla; |
| --- | --- |

L.

katsoo, että perheviljelijät ja pientilalliset ovat osoittaneet pystyvänsä monipuolistamaan tuotantoa, muun muassa karjaa ja kalastusta, ja lisäämään elintarvikkeiden tuotantoa kestävästi agroekologisten menetelmien avulla;

| M. | ottaa huomioon, että yhden lajin viljeleminen voi lisätä riippuvuutta lannoitteista ja torjunta-aineista, johtaa mittavaan maaperän huononemiseen ja edistää ilmastonmuutosta; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että yhden lajin viljeleminen voi lisätä riippuvuutta lannoitteista ja torjunta-aineista, johtaa mittavaan maaperän huononemiseen ja edistää ilmastonmuutosta;

| N. | ottaa huomioon, että suurmaatalouden osuus Afrikan kaikista kasvihuonekaasupäästöistä on vähintään 14 prosenttia pääasiassa typpilannoitteiden käytön takia, minkä vuoksi manner on ollut vuodesta 2000 lähtien kolmanneksi suurin päästäjä (35); |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että suurmaatalouden osuus Afrikan kaikista kasvihuonekaasupäästöistä on vähintään 14 prosenttia pääasiassa typpilannoitteiden käytön takia, minkä vuoksi manner on ollut vuodesta 2000 lähtien kolmanneksi suurin päästäjä (35);

| O. | katsoo, että sukupuoli ja koulutus ovat erittäin tärkeitä ulottuvuuksia maatalousinvestoinneissa AKT-maissa; katsoo, että naisten mahdollisuuksien lisääminen pienimuotoisessa maataloudessa aktiivisina ja ammattitaitoisina muutostoimijoina on olennaisen tärkeää alan talouskehitykselle; ottaa huomioon, että maaseudun naisia on syrjitty pitkään monien tuottavien resurssien, kuten maan, luoton, pääoman ja palvelujen saatavuuden suhteen; |
| --- | --- |

O.

katsoo, että sukupuoli ja koulutus ovat erittäin tärkeitä ulottuvuuksia maatalousinvestoinneissa AKT-maissa; katsoo, että naisten mahdollisuuksien lisääminen pienimuotoisessa maataloudessa aktiivisina ja ammattitaitoisina muutostoimijoina on olennaisen tärkeää alan talouskehitykselle; ottaa huomioon, että maaseudun naisia on syrjitty pitkään monien tuottavien resurssien, kuten maan, luoton, pääoman ja palvelujen saatavuuden suhteen;

| P. | ottaa huomioon, että FAOn arvioiden mukaan noin 75 prosenttia kasvigeenidiversiteetistä on menetetty maailmanlaajuisesti; toteaa, että laajamittainen geenieroosio lisää haavoittuvuuttamme ilmastonmuutosta ja uusien tuholaisten ja tautien esiintymistä vastaan; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että FAOn arvioiden mukaan noin 75 prosenttia kasvigeenidiversiteetistä on menetetty maailmanlaajuisesti; toteaa, että laajamittainen geenieroosio lisää haavoittuvuuttamme ilmastonmuutosta ja uusien tuholaisten ja tautien esiintymistä vastaan;

| Q. | katsoo, että siementen valvonta, omistaminen ja edullisuus ovat ratkaisevan tärkeitä köyhien viljelijöiden elintarviketurvalle ja sietokyvylle; |
| --- | --- |

Q.

katsoo, että siementen valvonta, omistaminen ja edullisuus ovat ratkaisevan tärkeitä köyhien viljelijöiden elintarviketurvalle ja sietokyvylle;

| R. | ottaa huomioon, että perheviljelmien tuottavuus on usein suurempi suhteessa maahan kuin suurilla tiloilla ja että niillä käytetään enemmän työvoimaa hehtaaria kohti kuin suuremmilla tiloilla; |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että perheviljelmien tuottavuus on usein suurempi suhteessa maahan kuin suurilla tiloilla ja että niillä käytetään enemmän työvoimaa hehtaaria kohti kuin suuremmilla tiloilla;

| S. | ottaa huomioon, että Afrikassa viljelijöiden veden saatavuus on merkittävä kysymys; katsoo, että pientilojen kastelun tukeminen taloudellisella ja teknisellä avulla voisi parantaa huomattavasti tuottavuutta ja tuloja, koska veden saatavuus tarjoaa tilaisuuden paikalliseen kehitykseen; |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että Afrikassa viljelijöiden veden saatavuus on merkittävä kysymys; katsoo, että pientilojen kastelun tukeminen taloudellisella ja teknisellä avulla voisi parantaa huomattavasti tuottavuutta ja tuloja, koska veden saatavuus tarjoaa tilaisuuden paikalliseen kehitykseen;

| T. | ottaa huomioon, että monet pienviljelijät ja maaseutuyhteisöt noudattavat perinteisiä käytäntöjä ja täydentävät edelleen proteiinin saantiaan laittomasti pyydettyjen luonnonvaraisten eläinten lihalla (bushmeat-liha); ottaa huomioon, että tämä on osoittautunut koko ajan kestämättömämmäksi; |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että monet pienviljelijät ja maaseutuyhteisöt noudattavat perinteisiä käytäntöjä ja täydentävät edelleen proteiinin saantiaan laittomasti pyydettyjen luonnonvaraisten eläinten lihalla (bushmeat-liha); ottaa huomioon, että tämä on osoittautunut koko ajan kestämättömämmäksi;

| U. | ottaa huomioon, että perheviljelmät ja pientilat vaikuttavat kehitysmaiden taloudelliseen, poliittiseen ja sosiokulttuuriseen kehitykseen, millä on suora vaikutus valtiorakenteiden kehittämisprosessiin; ottaa huomioon, että valtiorakenteiden kehittämisprosessin epäonnistuminen voi aiheuttaa poliittista epävakautta, yhteiskunnallista levottomuutta, epäoikeudenmukaisuutta ja yhteiskunnan ja kulttuurin taantumista, mikä voi johtaa toimintakyvyttömään valtioon; |
| --- | --- |

U.

ottaa huomioon, että perheviljelmät ja pientilat vaikuttavat kehitysmaiden taloudelliseen, poliittiseen ja sosiokulttuuriseen kehitykseen, millä on suora vaikutus valtiorakenteiden kehittämisprosessiin; ottaa huomioon, että valtiorakenteiden kehittämisprosessin epäonnistuminen voi aiheuttaa poliittista epävakautta, yhteiskunnallista levottomuutta, epäoikeudenmukaisuutta ja yhteiskunnan ja kulttuurin taantumista, mikä voi johtaa toimintakyvyttömään valtioon;

| V. | ottaa huomioon, että perheviljelmät ovat sukupolvien välisen solidaarisuuden ja sosiaalisen ja ekologisen vastuun merkittävä lähde, joka edistää kestävää kehitystä jopa kaikkein köyhimmillä alueilla; |
| --- | --- |

V.

ottaa huomioon, että perheviljelmät ovat sukupolvien välisen solidaarisuuden ja sosiaalisen ja ekologisen vastuun merkittävä lähde, joka edistää kestävää kehitystä jopa kaikkein köyhimmillä alueilla;

| W. | ottaa huomioon, että koko maailman väestö eli noin 7,2 miljardia ihmistä elää maataloustuotantojärjestelmistä, joita edustavat 570 miljoonaa tilaa ympäri maailmaa; ottaa huomioon, että enemmistö maailman maanviljelyjärjestelmistä on pienimuotoista maataloutta; ottaa huomioon, että maailmanlaajuisesti 73 prosentilla viljelijöistä on maata alle yksi hehtaari ja 85 prosentilla alle kaksi hehtaaria; ottaa huomioon, että pientilat vastaavat suuresta osasta maataloustuotantoa kehittyvässä maailmassa ja että niillä on perustavanlaatuinen asema elintarviketurvassa, talouskasvussa, työllisyyden luomisessa ja köyhyyden lieventämisessä; |
| --- | --- |

W.

ottaa huomioon, että koko maailman väestö eli noin 7,2 miljardia ihmistä elää maataloustuotantojärjestelmistä, joita edustavat 570 miljoonaa tilaa ympäri maailmaa; ottaa huomioon, että enemmistö maailman maanviljelyjärjestelmistä on pienimuotoista maataloutta; ottaa huomioon, että maailmanlaajuisesti 73 prosentilla viljelijöistä on maata alle yksi hehtaari ja 85 prosentilla alle kaksi hehtaaria; ottaa huomioon, että pientilat vastaavat suuresta osasta maataloustuotantoa kehittyvässä maailmassa ja että niillä on perustavanlaatuinen asema elintarviketurvassa, talouskasvussa, työllisyyden luomisessa ja köyhyyden lieventämisessä;

| X. | ottaa huomioon, että kunkin AKT-maan todellisuuden huomioon ottavien, eri puitteisiin mukautettujen toimintalinjojen, joilla edistetään perheviljelijöille ja pienviljelijöille omavaraisuuden ja kestävien viljelykäytäntöjen kehittämiseksi annettavaa tukea, puuttuminen lisää kyseisten viljelijöiden moninaisia ja monimuotoisia haasteita; |
| --- | --- |

X.

ottaa huomioon, että kunkin AKT-maan todellisuuden huomioon ottavien, eri puitteisiin mukautettujen toimintalinjojen, joilla edistetään perheviljelijöille ja pienviljelijöille omavaraisuuden ja kestävien viljelykäytäntöjen kehittämiseksi annettavaa tukea, puuttuminen lisää kyseisten viljelijöiden moninaisia ja monimuotoisia haasteita;

| Y. | ottaa huomioon, että maatalousalan innovointi on olennaisen tärkeä tekijä työvoiman ja maankäytön tehokkuuden parantamisessa, sillä sen avulla tiloja omistavat ja niillä työskentelevät perheet voivat päästä köyhyydestä ja saavuttaa vaurauden; |
| --- | --- |

Y.

ottaa huomioon, että maatalousalan innovointi on olennaisen tärkeä tekijä työvoiman ja maankäytön tehokkuuden parantamisessa, sillä sen avulla tiloja omistavat ja niillä työskentelevät perheet voivat päästä köyhyydestä ja saavuttaa vaurauden;

| Z. | ottaa huomioon, että muun muassa soveltuvan paikallisen maataloustutkimuksen, maatalousneuvontapalvelujen ja -koulutusten, joilla autetaan perheviljelijöitä ja pientilallisia, puuttumisesta on tullut tämän alan kehityksen este; |
| --- | --- |

Z.

ottaa huomioon, että muun muassa soveltuvan paikallisen maataloustutkimuksen, maatalousneuvontapalvelujen ja -koulutusten, joilla autetaan perheviljelijöitä ja pientilallisia, puuttumisesta on tullut tämän alan kehityksen este;

| AA. | ottaa huomioon, että perhetilat ovat usein nuorten ainoa mahdollisuus saada työtä ja hankkia työtaitoja; |
| --- | --- |

AA.

ottaa huomioon, että perhetilat ovat usein nuorten ainoa mahdollisuus saada työtä ja hankkia työtaitoja;

| 1. | kehottaa hallituksia ja avunantajia keskeyttämään tai tarkistamaan kaikki toimintalinjat ja hankkeet, joilla kannustetaan ja helpotetaan suoraan maananastusta tai lisätään epäsuorasti maahan ja luonnonvaroihin kohdistuvaa painetta ja jotka voivat aiheuttaa vakavia ihmisoikeusloukkauksia; |
| --- | --- |

1.

kehottaa hallituksia ja avunantajia keskeyttämään tai tarkistamaan kaikki toimintalinjat ja hankkeet, joilla kannustetaan ja helpotetaan suoraan maananastusta tai lisätään epäsuorasti maahan ja luonnonvaroihin kohdistuvaa painetta ja jotka voivat aiheuttaa vakavia ihmisoikeusloukkauksia;

| 2. | palauttaa mieliin, että kestävän kehityksen tavoitteisiin kuuluu kestävän maatalouden edistäminen, ja toteaa, että tavoite olisi saavutettava vuoteen 2030 mennessä; |
| --- | --- |

2.

palauttaa mieliin, että kestävän kehityksen tavoitteisiin kuuluu kestävän maatalouden edistäminen, ja toteaa, että tavoite olisi saavutettava vuoteen 2030 mennessä;

| 3. | vaatii EU:n jäsenvaltioita luomaan aitoja työkaluja kestävää kehitystä varten sekä välineitä, kuten parhaisiin käytäntöihin perustuvia kasvatustekniikoita, joilla tuetaan perheviljelmiä ja paikallistalouksia Saharan eteläpuolisessa Afrikassa, ja muistuttaa, että perheviljelmät ja pientilat tuottavat noin 80 prosenttia maailman elintarvikkeista, ja niiden osuus AKT-maiden työllisyydestä on yli 60 prosenttia; korostaa, että sadot ovat tulojen keskeinen määräävä tekijä pienimuotoisessa maataloudessa; |
| --- | --- |

3.

vaatii EU:n jäsenvaltioita luomaan aitoja työkaluja kestävää kehitystä varten sekä välineitä, kuten parhaisiin käytäntöihin perustuvia kasvatustekniikoita, joilla tuetaan perheviljelmiä ja paikallistalouksia Saharan eteläpuolisessa Afrikassa, ja muistuttaa, että perheviljelmät ja pientilat tuottavat noin 80 prosenttia maailman elintarvikkeista, ja niiden osuus AKT-maiden työllisyydestä on yli 60 prosenttia; korostaa, että sadot ovat tulojen keskeinen määräävä tekijä pienimuotoisessa maataloudessa;

| 4. | kehottaa EU:ta, sen jäsenvaltioita ja AKT-maita kannustamaan perheviljelmien osallistumista ohjelmiin, joilla tuetaan innovointia ja nykyisten teknologioiden ja käytäntöjen laajempaa käyttöä; panee merkille, että uusien tekniikoiden ja tilanhoitokäytäntöjen kehittämisessä, mukauttamisessa ja käyttämisessä olisi otettava huomioon kunkin maan perheviljelmien erityisrakenne, kuten FAO suosittelee raportissaan ”State of Food and Agriculture – Innovation in Family Farming”; |
| --- | --- |

4.

kehottaa EU:ta, sen jäsenvaltioita ja AKT-maita kannustamaan perheviljelmien osallistumista ohjelmiin, joilla tuetaan innovointia ja nykyisten teknologioiden ja käytäntöjen laajempaa käyttöä; panee merkille, että uusien tekniikoiden ja tilanhoitokäytäntöjen kehittämisessä, mukauttamisessa ja käyttämisessä olisi otettava huomioon kunkin maan perheviljelmien erityisrakenne, kuten FAO suosittelee raportissaan ”State of Food and Agriculture – Innovation in Family Farming”;

| 5. | korostaa, että pienimuotoisen maatalouden osuus on yli 80 prosenttia koko maailman maataloustuotannosta ja että sillä on tärkeä tehtävä elintarviketurvassa, köyhyyden lieventämisessä ja luonnonvarojen kestävässä hoidossa; |
| --- | --- |

5.

korostaa, että pienimuotoisen maatalouden osuus on yli 80 prosenttia koko maailman maataloustuotannosta ja että sillä on tärkeä tehtävä elintarviketurvassa, köyhyyden lieventämisessä ja luonnonvarojen kestävässä hoidossa;

| 6. | kehottaa AKT-maita tekemään enemmän nuorten kannustamiseksi tukemaan perheviljelmiä; |
| --- | --- |

6.

kehottaa AKT-maita tekemään enemmän nuorten kannustamiseksi tukemaan perheviljelmiä;

| 7. | panee merkille, että viljelijäväestön ikääntyminen, rajallinen pääsy sosiaaliturvaan, varoihin, rahoituspalveluihin, markkinoille ja tehokkaisiin neuvontapalveluihin sekä viljelijöiden heikko järjestäytyminen rajoittavat pienimuotoisen maatalouden kehittymistä ja vähentävät mahdollisuuksia nuorten työllistymiseen maataloudessa; |
| --- | --- |

7.

panee merkille, että viljelijäväestön ikääntyminen, rajallinen pääsy sosiaaliturvaan, varoihin, rahoituspalveluihin, markkinoille ja tehokkaisiin neuvontapalveluihin sekä viljelijöiden heikko järjestäytyminen rajoittavat pienimuotoisen maatalouden kehittymistä ja vähentävät mahdollisuuksia nuorten työllistymiseen maataloudessa;

| 8. | muistuttaa, että monista rajoituksistaan huolimatta perheviljelmillä ja pienimuotoisella maataloudella voi edelleen olla merkittävä tehtävä elintarviketurvassa, talouskasvussa ja köyhyyden lieventämisessä ja että sillä on mahdollisuudet luoda kunnollisia työpaikkoja naisille ja miehille maaseutualueilla; |
| --- | --- |

8.

muistuttaa, että monista rajoituksistaan huolimatta perheviljelmillä ja pienimuotoisella maataloudella voi edelleen olla merkittävä tehtävä elintarviketurvassa, talouskasvussa ja köyhyyden lieventämisessä ja että sillä on mahdollisuudet luoda kunnollisia työpaikkoja naisille ja miehille maaseutualueilla;

| 9. | kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita varmistamaan, että EU:ssa sijaitsevat sijoittajat kunnioittavat paikallisyhteisöjen oikeuksia ja pientilojen tarpeita panemalla tehokkaasti täytäntöön kansainväliset standardit, joilla säädellään vastuullista sijoittamista maatalouteen, muun muassa AU:n Afrikan maapolitiikkaa koskevat puitteet ja ohjeet ja laajamittaisia maa-alueinvestointeja Afrikassa koskevat perusperiaatteet, ja noudattavat yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevia YK:n ohjaavia periaatteita ja OECD:n toimintaohjeita monikansallisille yrityksille; |
| --- | --- |

9.

kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita varmistamaan, että EU:ssa sijaitsevat sijoittajat kunnioittavat paikallisyhteisöjen oikeuksia ja pientilojen tarpeita panemalla tehokkaasti täytäntöön kansainväliset standardit, joilla säädellään vastuullista sijoittamista maatalouteen, muun muassa AU:n Afrikan maapolitiikkaa koskevat puitteet ja ohjeet ja laajamittaisia maa-alueinvestointeja Afrikassa koskevat perusperiaatteet, ja noudattavat yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevia YK:n ohjaavia periaatteita ja OECD:n toimintaohjeita monikansallisille yrityksille;

| 10. | korostaa, että tukea tarvitaan pienviljelijöiden lisäksi maaseudun pienille ja keskisuurille yrityksille, jotka ostavat tuotteita pienviljelijöitä ja toimittavat näille tavaroita; |
| --- | --- |

10.

korostaa, että tukea tarvitaan pienviljelijöiden lisäksi maaseudun pienille ja keskisuurille yrityksille, jotka ostavat tuotteita pienviljelijöitä ja toimittavat näille tavaroita;

| 11. | muistuttaa sellaisen terveen ja elinvoimaisen palvelusektorin merkityksestä, joka yhdistää pienimuotoisen viljelyn laajempiin markkinoihin, jotta pientilat voivat laajentaa liiketoimintaansa ja kehittyä; |
| --- | --- |

11.

muistuttaa sellaisen terveen ja elinvoimaisen palvelusektorin merkityksestä, joka yhdistää pienimuotoisen viljelyn laajempiin markkinoihin, jotta pientilat voivat laajentaa liiketoimintaansa ja kehittyä;

| 12. | muistuttaa, että pohjavettä johtavan kerroksen löytyminen Keniassa vuonna 2013 osoittaa, että Afrikka ei suinkaan ole kuiva, vaan sillä on runsaat vesivarat; korostaa, että viljelijöiden ongelma on saatavuus ja että vain noin kuudella prosentilla viljelymaasta on kastelu, mikä tarkoittaa, että miljoonat ovat riippuvaisia sadevedellä kasteltavasta maataloudesta; |
| --- | --- |

12.

muistuttaa, että pohjavettä johtavan kerroksen löytyminen Keniassa vuonna 2013 osoittaa, että Afrikka ei suinkaan ole kuiva, vaan sillä on runsaat vesivarat; korostaa, että viljelijöiden ongelma on saatavuus ja että vain noin kuudella prosentilla viljelymaasta on kastelu, mikä tarkoittaa, että miljoonat ovat riippuvaisia sadevedellä kasteltavasta maataloudesta;

| 13. | muistuttaa, että veden saatavuus viljelijöille on Afrikassa merkittävä ongelma ja tilaisuus paikalliseen kehitykseen, ja korostaa, että toinen rajoite on koko Afrikan kattavan yksityiskohtaisen hydrogeologisen kartoituksen puute; |
| --- | --- |

13.

muistuttaa, että veden saatavuus viljelijöille on Afrikassa merkittävä ongelma ja tilaisuus paikalliseen kehitykseen, ja korostaa, että toinen rajoite on koko Afrikan kattavan yksityiskohtaisen hydrogeologisen kartoituksen puute;

| 14. | korostaa, että on tärkeää löytää tapa tehdä hydrogeologinen kartoitus ja julkaista siitä saatavat tiedot tai antaa ne pientilojen käyttöön, koska tämä muuttaisi perusteellisesti maatalousympäristön ja viljelytalouden; |
| --- | --- |

14.

korostaa, että on tärkeää löytää tapa tehdä hydrogeologinen kartoitus ja julkaista siitä saatavat tiedot tai antaa ne pientilojen käyttöön, koska tämä muuttaisi perusteellisesti maatalousympäristön ja viljelytalouden;

| 15. | muistuttaa, että kun maatalous pystyy kasvamaan paikallistasolla, viljelijät pystyvät ansaitsemaan enemmän pääomaa, joka voidaan sijoittaa uudelleen paikallisesti, mikä parantaa valmiuksia ja tehokkuutta ja lisää tuloja; |
| --- | --- |

15.

muistuttaa, että kun maatalous pystyy kasvamaan paikallistasolla, viljelijät pystyvät ansaitsemaan enemmän pääomaa, joka voidaan sijoittaa uudelleen paikallisesti, mikä parantaa valmiuksia ja tehokkuutta ja lisää tuloja;

| 16. | panee huolestuneena merkille, että monissa maasopimuksissa rikotaan mukana olevien yhteisöjen vapaan, etukäteen annettavan ja tietoon perustuvan suostumuksen (FPCI) periaatetta; huomauttaa erityisesti, että elintarviketurvan ja ravitsemuksen parantamiseen tähtäävän uuden kumppanuuden (NAFSN) yhteistyöpuitteiden päätöksentekoon ei ole otettu mukaan kaikkia sidosryhmiä, etenkään pienviljelijöitä; |
| --- | --- |

16.

panee huolestuneena merkille, että monissa maasopimuksissa rikotaan mukana olevien yhteisöjen vapaan, etukäteen annettavan ja tietoon perustuvan suostumuksen (FPCI) periaatetta; huomauttaa erityisesti, että elintarviketurvan ja ravitsemuksen parantamiseen tähtäävän uuden kumppanuuden (NAFSN) yhteistyöpuitteiden päätöksentekoon ei ole otettu mukaan kaikkia sidosryhmiä, etenkään pienviljelijöitä;

| 17. | korostaa, että julkiset investoinnit AKT:n maatalouteen on elvytettävä ja annettava etusija investoinneille maatalousneuvontaan, muun muassa koulutukseen, ja maatalousekologiaan liittyvään tietämykseen maataloustieteen ja -tekniikan kehitystä koskevassa kansainvälisessä arvioinnissa (IAASTD) esitettyjen johtopäätösten, oikeutta ruokaan käsittelevän YK:n erityisraportoijan suositusten sekä kestävän kehityksen tavoitteiden mukaisesti; |
| --- | --- |

17.

korostaa, että julkiset investoinnit AKT:n maatalouteen on elvytettävä ja annettava etusija investoinneille maatalousneuvontaan, muun muassa koulutukseen, ja maatalousekologiaan liittyvään tietämykseen maataloustieteen ja -tekniikan kehitystä koskevassa kansainvälisessä arvioinnissa (IAASTD) esitettyjen johtopäätösten, oikeutta ruokaan käsittelevän YK:n erityisraportoijan suositusten sekä kestävän kehityksen tavoitteiden mukaisesti;

| 18. | panee merkille, että maatalouteen tehtäviä investointeja koskevat politiikat keskittyvät yleensä mittaviin maahankintoihin ja vientiin suuntautuneeseen maatalouteen, joka on yleensä erillään paikallistaloudesta; kehottaa siksi myös edistämään luonnonmukaista viljelyä AKT-maissa; muistuttaa, että suurimmalle osalle Afrikan väestöstä maan käyttö- ja hallintaoikeuden suoja on olennaisen tärkeää, jotta oikeus ruokaan voi toteutua; kehottaa Afrikan maita tunnustamaan kaikki perustellut oikeudet maahan, myös epäviralliset, perinteiset ja vakiintuneet maanomistusoikeudet, perhe- ja pientilojen tukemiseksi ja maananastuksen torjumiseksi; |
| --- | --- |

18.

panee merkille, että maatalouteen tehtäviä investointeja koskevat politiikat keskittyvät yleensä mittaviin maahankintoihin ja vientiin suuntautuneeseen maatalouteen, joka on yleensä erillään paikallistaloudesta; kehottaa siksi myös edistämään luonnonmukaista viljelyä AKT-maissa; muistuttaa, että suurimmalle osalle Afrikan väestöstä maan käyttö- ja hallintaoikeuden suoja on olennaisen tärkeää, jotta oikeus ruokaan voi toteutua; kehottaa Afrikan maita tunnustamaan kaikki perustellut oikeudet maahan, myös epäviralliset, perinteiset ja vakiintuneet maanomistusoikeudet, perhe- ja pientilojen tukemiseksi ja maananastuksen torjumiseksi;

| 19. | korostaa, että perinteisten maanomistusoikeuksien mukaiset käyttöoikeudet, muun muassa paimentolaisten oikeudet, olisi tunnustettava ja niitä olisi suojeltava laillisella järjestelmällä Afrikan ihmisoikeuksien ja kansojen oikeuksien toimikunnan säännösten ja päätösten mukaisesti; |
| --- | --- |

19.

korostaa, että perinteisten maanomistusoikeuksien mukaiset käyttöoikeudet, muun muassa paimentolaisten oikeudet, olisi tunnustettava ja niitä olisi suojeltava laillisella järjestelmällä Afrikan ihmisoikeuksien ja kansojen oikeuksien toimikunnan säännösten ja päätösten mukaisesti;

| 20. | muistuttaa, että FAOn hallintaa koskevissa ohjeissa, jotka koskevat myös paimentolaisuutta, suositellaan varmaa pääsyä maa-alueelle; kehottaa EU:ta seuraamaan ja valvomaan aktiivisesti maasopimuksia, joissa on mukana EU:n toimijoita; korostaa, että julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksiin, kuten NAFSN:ään, osallistuvien yksityisten yritysten pitäisi olla tilivelvollisia toimistaan; kehottaa siksi NAFSN:n osapuolia perustamaan ankaran vastuu- ja valvontamekanismin, joka sisältää oikeussuojakeinot paikallisille ihmisille ja yhteisöille, joihin maasopimukset vaikuttavat; |
| --- | --- |

20.

muistuttaa, että FAOn hallintaa koskevissa ohjeissa, jotka koskevat myös paimentolaisuutta, suositellaan varmaa pääsyä maa-alueelle; kehottaa EU:ta seuraamaan ja valvomaan aktiivisesti maasopimuksia, joissa on mukana EU:n toimijoita; korostaa, että julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksiin, kuten NAFSN:ään, osallistuvien yksityisten yritysten pitäisi olla tilivelvollisia toimistaan; kehottaa siksi NAFSN:n osapuolia perustamaan ankaran vastuu- ja valvontamekanismin, joka sisältää oikeussuojakeinot paikallisille ihmisille ja yhteisöille, joihin maasopimukset vaikuttavat;

| 21. | kehottaa hallituksia ja virastoja valvomaan luonnonvaraisista eläimistä saadun proteiinin käyttöä ja suunnittelemaan sen korvaamista ennen kuin ekosysteemi vahingoittuu peruuttamattomasti; |
| --- | --- |

21.

kehottaa hallituksia ja virastoja valvomaan luonnonvaraisista eläimistä saadun proteiinin käyttöä ja suunnittelemaan sen korvaamista ennen kuin ekosysteemi vahingoittuu peruuttamattomasti;

| 22. | palauttaa mieliin, että viljelijöiden oikeudet tuottaa, vaihtaa ja myydä siemeniä vapaasti muodostavat perustan 90 prosentille maatalouden elinkeinoista Afrikassa ja ovat huomattavan tärkeitä kaikissa AKT-maissa ja että siementen monimuotoisuus on elintärkeä maatalouden ilmastonmuutosta koskevan sietokyvyn kehittämiselle; pitää valitettavana yritysten vaatimuksia vahvistaa kasvinjalostajien oikeuksia kasvilajikkeiden kansainvälisen suojeluliiton vuoden 1991 yleissopimuksen mukaisesti, vaikka siinä kielletään suurin osa tällaisista epävirallisista järjestelyistä; |
| --- | --- |

22.

palauttaa mieliin, että viljelijöiden oikeudet tuottaa, vaihtaa ja myydä siemeniä vapaasti muodostavat perustan 90 prosentille maatalouden elinkeinoista Afrikassa ja ovat huomattavan tärkeitä kaikissa AKT-maissa ja että siementen monimuotoisuus on elintärkeä maatalouden ilmastonmuutosta koskevan sietokyvyn kehittämiselle; pitää valitettavana yritysten vaatimuksia vahvistaa kasvinjalostajien oikeuksia kasvilajikkeiden kansainvälisen suojeluliiton vuoden 1991 yleissopimuksen mukaisesti, vaikka siinä kielletään suurin osa tällaisista epävirallisista järjestelyistä;

| 23. | panee merkille, että sertifioitujen siementen käyttö ja leviäminen Afrikassa lisää maan tuottavuutta ja parantaa satoja, mutta se voi lisätä riskiä pientilojen riippuvuudesta ja velkaantumisesta; |
| --- | --- |

23.

panee merkille, että sertifioitujen siementen käyttö ja leviäminen Afrikassa lisää maan tuottavuutta ja parantaa satoja, mutta se voi lisätä riskiä pientilojen riippuvuudesta ja velkaantumisesta;

| 24. | muistuttaa, että EU:ssa tavaroiden ja palvelujen vapaa liikkuvuus on vauhdittanut elintarviketuotantoa ja vahvistanut elintarvikealaa; korostaa tämän osalta sellaisten alueellisten vapaakauppasopimusten ja luotettavan infrastruktuurin merkitystä, joiden avulla pien- ja perhetilat voivat päästä paikallisten markkinoidensa ulkopuolisille markkinoille; |
| --- | --- |

24.

muistuttaa, että EU:ssa tavaroiden ja palvelujen vapaa liikkuvuus on vauhdittanut elintarviketuotantoa ja vahvistanut elintarvikealaa; korostaa tämän osalta sellaisten alueellisten vapaakauppasopimusten ja luotettavan infrastruktuurin merkitystä, joiden avulla pien- ja perhetilat voivat päästä paikallisten markkinoidensa ulkopuolisille markkinoille;

| 25. | vaatii komissiota varmistamaan, että viljelijöiden oikeuksia koskevat EU:n sitoumukset, joita se on tehnyt elintarvikkeiden ja maatalouden kasvigeenivaroja koskevan kansainvälisen sopimuksen mukaisesti, näkyvät kaikessa siemenpolitiikkaan liittyvässä teknisessä avussa ja taloudellisessa tuessa; kehottaa EU:ta tukemaan teollis- ja tekijänoikeuksia, joilla tehostetaan paikallisesti mukautettujen siemenlajikkeiden ja viljelijöiden säästämien siementen kehittämistä; |
| --- | --- |

25.

vaatii komissiota varmistamaan, että viljelijöiden oikeuksia koskevat EU:n sitoumukset, joita se on tehnyt elintarvikkeiden ja maatalouden kasvigeenivaroja koskevan kansainvälisen sopimuksen mukaisesti, näkyvät kaikessa siemenpolitiikkaan liittyvässä teknisessä avussa ja taloudellisessa tuessa; kehottaa EU:ta tukemaan teollis- ja tekijänoikeuksia, joilla tehostetaan paikallisesti mukautettujen siemenlajikkeiden ja viljelijöiden säästämien siementen kehittämistä;

| 26. | vaatii G8-valtioita olemaan tukematta muuntogeenisiä viljelykasveja AKT-maissa; palauttaa mieliin, että bioturvallisuutta koskevassa afrikkalaisessa mallilaissa asetetaan korkea viitearvo bioturvallisuudelle; katsoo, että kaikki ulkomaisten lahjoittajien bioturvallisuuden kehittämiseen antama apu kansallisella ja alueellisella tasolla olisi rajattava sen mukaisesti; |
| --- | --- |

26.

vaatii G8-valtioita olemaan tukematta muuntogeenisiä viljelykasveja AKT-maissa; palauttaa mieliin, että bioturvallisuutta koskevassa afrikkalaisessa mallilaissa asetetaan korkea viitearvo bioturvallisuudelle; katsoo, että kaikki ulkomaisten lahjoittajien bioturvallisuuden kehittämiseen antama apu kansallisella ja alueellisella tasolla olisi rajattava sen mukaisesti;

| 27. | kehottaa AKT-maiden hallituksia tekemään kaikkensa tukeakseen perheviljelmiä ja pientiloja korostamalla, että on luotava toimintalinjoja, joilla edistetään sosiaalista oikeudenmukaisuutta ja kehitetään omavaraisia ja kestäviä viljelykäytäntöjä, ja laatiakseen kunkin AKT-maan kannalta merkitykselliset eri puitteisiin mukautetut toimintalinjat ja kannustaakseen asianmukaista maataloustutkimusta, maatalouden neuvontapalveluja ja koulutusta sekä muuta asiaankuuluvaa teknistä ja taloudellista tukea; |
| --- | --- |

27.

kehottaa AKT-maiden hallituksia tekemään kaikkensa tukeakseen perheviljelmiä ja pientiloja korostamalla, että on luotava toimintalinjoja, joilla edistetään sosiaalista oikeudenmukaisuutta ja kehitetään omavaraisia ja kestäviä viljelykäytäntöjä, ja laatiakseen kunkin AKT-maan kannalta merkitykselliset eri puitteisiin mukautetut toimintalinjat ja kannustaakseen asianmukaista maataloustutkimusta, maatalouden neuvontapalveluja ja koulutusta sekä muuta asiaankuuluvaa teknistä ja taloudellista tukea;

| 28. | korostaa, että on tärkeää tukea ja kannustaa naispuolisten viljelijöiden osallistumista päätöksentekoprosesseihin, koska monissa AKT-maissa heillä on päävastuu perheiden huoltamisesta, ja he myös tekevät suurimman osan kotitarveviljelyn töistä; |
| --- | --- |

28.

korostaa, että on tärkeää tukea ja kannustaa naispuolisten viljelijöiden osallistumista päätöksentekoprosesseihin, koska monissa AKT-maissa heillä on päävastuu perheiden huoltamisesta, ja he myös tekevät suurimman osan kotitarveviljelyn töistä;

| 29. | kiinnittää huomiota ongelmiin, joita naispuolisilla viljelijöillä on pääoman hankkimisessa ja viljelymaan saamisessa; huomauttaa, että investointipääoman saatavuuden helpottaminen on ennakkoedellytys naisten sosioekonomisen tilanteen parantamiselle, ja kehottaa sen osalta takaamaan naisille rahoituslähteitä ja erityisiä koulutustoimenpiteitä, joilla voidaan helpottaa rahoituksen saatavuuden edistämistä, tukemista ja sujuvoittamista; |
| --- | --- |

29.

kiinnittää huomiota ongelmiin, joita naispuolisilla viljelijöillä on pääoman hankkimisessa ja viljelymaan saamisessa; huomauttaa, että investointipääoman saatavuuden helpottaminen on ennakkoedellytys naisten sosioekonomisen tilanteen parantamiselle, ja kehottaa sen osalta takaamaan naisille rahoituslähteitä ja erityisiä koulutustoimenpiteitä, joilla voidaan helpottaa rahoituksen saatavuuden edistämistä, tukemista ja sujuvoittamista;

| 30. | huomauttaa, että naispuolisten viljelijöiden sosiaaliturvaa ja oikeudellista tunnustusta, erityisesti omistusoikeutta ja perintöoikeutta, on parannettava, jotta heille taataan samat oikeudet kuin miehille; |
| --- | --- |

30.

huomauttaa, että naispuolisten viljelijöiden sosiaaliturvaa ja oikeudellista tunnustusta, erityisesti omistusoikeutta ja perintöoikeutta, on parannettava, jotta heille taataan samat oikeudet kuin miehille;

| 31. | kehottaa yhteispuheenjohtajia välittämään tämän päätöslauselman AKT–EU-ministerineuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan komissiolle, Eurooppa-neuvostolle, Afrikan unionille, yleisafrikkalaiselle parlamentille, AKT-valtioiden ja EU:n jäsenvaltioiden kansallisille ja alueellisille parlamenteille ja AKT-valtioiden alueellisille järjestöille. |
| --- | --- |

31.

kehottaa yhteispuheenjohtajia välittämään tämän päätöslauselman AKT–EU-ministerineuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan komissiolle, Eurooppa-neuvostolle, Afrikan unionille, yleisafrikkalaiselle parlamentille, AKT-valtioiden ja EU:n jäsenvaltioiden kansallisille ja alueellisille parlamenteille ja AKT-valtioiden alueellisille järjestöille.

PÄÄTÖSLAUSELMA (36)

hurrikaani Matthew’n vaikutuksesta Haitissa

AKT:n ja EU:n yhteinen parlamentaarinen edustajakokous, joka

| — | kokoontui Nairobissa (Keniassa) 19.–21. joulukuuta 2016, |
| --- | --- |

—

kokoontui Nairobissa (Keniassa) 19.–21. joulukuuta 2016,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksensä 18 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksensä 18 artiklan 2 kohdan,

| — | ottaa huomioon humanitaarisesta avusta ja kriisinhallinnasta vastaavan Euroopan komission jäsenen Christos Stylianidesin lausunnot hurrikaani Matthew’n vaikutuksesta Haitiin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon humanitaarisesta avusta ja kriisinhallinnasta vastaavan Euroopan komission jäsenen Christos Stylianidesin lausunnot hurrikaani Matthew’n vaikutuksesta Haitiin,

| — | ottaa huomioon 31. elokuuta 2016 annetun YK:n turvaneuvoston pääsihteerin raportin YK:n vakautusoperaatiosta Haitissa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 31. elokuuta 2016 annetun YK:n turvaneuvoston pääsihteerin raportin YK:n vakautusoperaatiosta Haitissa,

| — | ottaa huomioon YK:n hätäapukoordinaattorin Stephen O’Brienin 9. lokakuuta 2016 antaman lausunnon, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n hätäapukoordinaattorin Stephen O’Brienin 9. lokakuuta 2016 antaman lausunnon,

| — | ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen puheenjohtajan Peter Thomsonin 10. lokakuuta 2016 antaman lausunnon humanitaarisesta tilanteesta Haitissa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen puheenjohtajan Peter Thomsonin 10. lokakuuta 2016 antaman lausunnon humanitaarisesta tilanteesta Haitissa,

| — | ottaa huomioon YK:n varapääsihteerin Jan Eliassonin ilmoituksen monen kumppanin erityisrahaston perustamisesta osana Haitin koleravalmiussuunnitelmaa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n varapääsihteerin Jan Eliassonin ilmoituksen monen kumppanin erityisrahaston perustamisesta osana Haitin koleravalmiussuunnitelmaa,

| — | ottaa huomioon AKT-valtioiden ryhmän pääsihteerin Patrick I. Gomesin 12. lokakuuta 2016 pidetyssä AKT:n parlamentaarisen yleiskokouksen 43. istunnossa antaman lausunnon, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon AKT-valtioiden ryhmän pääsihteerin Patrick I. Gomesin 12. lokakuuta 2016 pidetyssä AKT:n parlamentaarisen yleiskokouksen 43. istunnossa antaman lausunnon,

| — | ottaa huomioon marraskuussa 2012 hyväksytyn EU:n ja Karibian yhteisen kumppanuusstrategian, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon marraskuussa 2012 hyväksytyn EU:n ja Karibian yhteisen kumppanuusstrategian,

| — | ottaa huomioon CNSA:n ja FAOn julkaiseman arvioinnin nopeasta elintarviketurvasta hurrikaani Matthew’n jälkeen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon CNSA:n ja FAOn julkaiseman arvioinnin nopeasta elintarviketurvasta hurrikaani Matthew’n jälkeen,

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien Haitin vakautusoperaation (MINUSTAH), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien Haitin vakautusoperaation (MINUSTAH),

| — | ottaa huomioon Cotonoun sopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Cotonoun sopimuksen,

| A. | ottaa huomioon, että hurrikaani Matthew iski 4. lokakuuta 2016 rajusti Haitiin, erityisesti Grand’Ansen departementtiin ja eteläiseen departementtiin, ja aiheutti suurimman humanitaarisen hätätilan sitten vuoden 2010 maanjäristyksen, sai aikaan laajoja vaurioita ja johti satoihin kuolemiin sekä jätti yli 1,4 miljoonaa ihmistä avun tarpeeseen Haitissa; ottaa huomioon, että Haiti oli tuskin edes toipunut taloudellisesti maanjäristyksestä, joka tapahtui 12. tammikuuta 2010; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että hurrikaani Matthew iski 4. lokakuuta 2016 rajusti Haitiin, erityisesti Grand’Ansen departementtiin ja eteläiseen departementtiin, ja aiheutti suurimman humanitaarisen hätätilan sitten vuoden 2010 maanjäristyksen, sai aikaan laajoja vaurioita ja johti satoihin kuolemiin sekä jätti yli 1,4 miljoonaa ihmistä avun tarpeeseen Haitissa; ottaa huomioon, että Haiti oli tuskin edes toipunut taloudellisesti maanjäristyksestä, joka tapahtui 12. tammikuuta 2010;

| B. | ottaa huomioon, että Yhdistyneiden kansakuntien humanitaaristen asioiden koordinointitoimisto esitti 10. lokakuuta 2016 yhteistyössä humanitaaristen kumppanien kanssa vetoomuksen kerätä 119 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria kolmessa kuukaudessa, jotta voitaisiin ojentaa auttava käsi noin 750 000 ihmiselle, jotka tarvitsevat elintärkeää apua ja suojaa Haitissa; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että Yhdistyneiden kansakuntien humanitaaristen asioiden koordinointitoimisto esitti 10. lokakuuta 2016 yhteistyössä humanitaaristen kumppanien kanssa vetoomuksen kerätä 119 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria kolmessa kuukaudessa, jotta voitaisiin ojentaa auttava käsi noin 750 000 ihmiselle, jotka tarvitsevat elintärkeää apua ja suojaa Haitissa;

| C. | ottaa huomioon, että Haiti on hauras valtio, joka on ollut erityisen altis luonnonkatastrofeille ja ihmisen aiheuttamille katastrofeille; ottaa huomioon, että maa on ollut poliittisen kriisin vuoksi ilman toimivaa parlamenttia koko vuoden 2015 ja että virassa olleen presidentin toimikauden päätyttyä 7. helmikuuta 2016 vaaleilla valittua seuraajaa ei ole; ottaa huomioon, että Haiti on yksi maailman köyhimmistä maista ja että yli puolet sen kymmenmiljoonaisesta väestöstä on aliravittua; ottaa huomioon, että se on yksi maailman epätasa-arvoisimmista maista ja että sen Gini-kerroin oli 0,61 vuonna 2012; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että Haiti on hauras valtio, joka on ollut erityisen altis luonnonkatastrofeille ja ihmisen aiheuttamille katastrofeille; ottaa huomioon, että maa on ollut poliittisen kriisin vuoksi ilman toimivaa parlamenttia koko vuoden 2015 ja että virassa olleen presidentin toimikauden päätyttyä 7. helmikuuta 2016 vaaleilla valittua seuraajaa ei ole; ottaa huomioon, että Haiti on yksi maailman köyhimmistä maista ja että yli puolet sen kymmenmiljoonaisesta väestöstä on aliravittua; ottaa huomioon, että se on yksi maailman epätasa-arvoisimmista maista ja että sen Gini-kerroin oli 0,61 vuonna 2012;

| D. | ottaa huomioon, että El Niño -ilmiö on pahentanut entisestään puutteellista elintarvike- ja ravitsemusturvaa; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että El Niño -ilmiö on pahentanut entisestään puutteellista elintarvike- ja ravitsemusturvaa;

| E. | ottaa huomioon, että Haiti on yksi niistä maailman maista, joissa metsää on hävitetty eniten, mikä vähentää luonnonkatastrofien sietokykyä; ottaa huomioon, että sen riippuvuus hiilestä ja polttopuusta energialähteinä on metsien hävittämisen suurin syy; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että Haiti on yksi niistä maailman maista, joissa metsää on hävitetty eniten, mikä vähentää luonnonkatastrofien sietokykyä; ottaa huomioon, että sen riippuvuus hiilestä ja polttopuusta energialähteinä on metsien hävittämisen suurin syy;

| F. | ottaa huomioon, että Haitin paikallisviranomaiset ovat vuodesta 2010 lähtien pyrkineet toteuttamaan ennalta ehkäiseviä toimenpiteitä katastrofiriskien hallintajärjestelmien kehittämiseksi; katsoo, että niiden päätös evakuoida osa väestöä, vaikkakaan ei riittävästi, on pelastanut henkiä; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että Haitin paikallisviranomaiset ovat vuodesta 2010 lähtien pyrkineet toteuttamaan ennalta ehkäiseviä toimenpiteitä katastrofiriskien hallintajärjestelmien kehittämiseksi; katsoo, että niiden päätös evakuoida osa väestöä, vaikkakaan ei riittävästi, on pelastanut henkiä;

| G. | ottaa huomioon, että ihmiset Haitissa ovat erittäin riippuvaisia elintarviketuonnista paikallisen tuotannon romahtamisen vuoksi ja että tavallisesti paikallinen tuotanto on heikoimmassa asemassa olevien kotitalouksien pääasiallinen tulonlähde; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että ihmiset Haitissa ovat erittäin riippuvaisia elintarviketuonnista paikallisen tuotannon romahtamisen vuoksi ja että tavallisesti paikallinen tuotanto on heikoimmassa asemassa olevien kotitalouksien pääasiallinen tulonlähde;

| H. | ottaa huomioon, että toisella pääsatokaudella iskenyt hurrikaani on vaarantanut elintarviketurvan tasot; ottaa huomioon, että suuria viljelyalueita on tuhoutunut; ottaa huomioon, että Haitissa jo ennestään suuri riski vesivälitteisistä taudeista, erityisesti kolerasta, vakavasti puutteellisesta elintarviketurvasta ja aliravitsemuksesta on kasvanut eteläisen alueen kaupungeissa, joissa vaikutus on ollut suurin; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että toisella pääsatokaudella iskenyt hurrikaani on vaarantanut elintarviketurvan tasot; ottaa huomioon, että suuria viljelyalueita on tuhoutunut; ottaa huomioon, että Haitissa jo ennestään suuri riski vesivälitteisistä taudeista, erityisesti kolerasta, vakavasti puutteellisesta elintarviketurvasta ja aliravitsemuksesta on kasvanut eteläisen alueen kaupungeissa, joissa vaikutus on ollut suurin;

| I. | ottaa huomioon, että Maailman ruokaohjelma on siirtänyt 500 tonnia elintarvikkeita, myös paikallisesti tuotettuja riisiä ja herneitä, Haitin länsiosaan; ottaa huomioon, että Maailman terveysjärjestö on toimittanut miljoona kolerarokoteannosta; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että Maailman ruokaohjelma on siirtänyt 500 tonnia elintarvikkeita, myös paikallisesti tuotettuja riisiä ja herneitä, Haitin länsiosaan; ottaa huomioon, että Maailman terveysjärjestö on toimittanut miljoona kolerarokoteannosta;

| J. | ottaa huomioon, että pelastusoperaatiot lisääntyivät merkittävästi marraskuun 2016 alussa; ottaa kuitenkin huomioon, että äskettäin on raportoitu humanitaarisen avun jakamiseen liittyvistä välikohtauksista, jotka ovat johtaneet mielenosoituksiin ja kuolemiin; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että pelastusoperaatiot lisääntyivät merkittävästi marraskuun 2016 alussa; ottaa kuitenkin huomioon, että äskettäin on raportoitu humanitaarisen avun jakamiseen liittyvistä välikohtauksista, jotka ovat johtaneet mielenosoituksiin ja kuolemiin;

| K. | ottaa huomioon, että vuoden 2010 tautien puhkeamisen jälkeen Unicef on yhdessä Haitin hallituksen kanssa torjunut vesivälitteisiä tauteja – muun muassa koleraa – parantamalla veden ja sanitaatio- ja terveyspalvelujen saatavuutta; ottaa huomioon, että Haitin hallitus käynnisti 8. marraskuuta 2016 YK:n ja muiden toimielinten tuella rokotuskampanjan koleraa vastaan alueilla, joihin hurrikaani Matthew on iskenyt pahimmin; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että vuoden 2010 tautien puhkeamisen jälkeen Unicef on yhdessä Haitin hallituksen kanssa torjunut vesivälitteisiä tauteja – muun muassa koleraa – parantamalla veden ja sanitaatio- ja terveyspalvelujen saatavuutta; ottaa huomioon, että Haitin hallitus käynnisti 8. marraskuuta 2016 YK:n ja muiden toimielinten tuella rokotuskampanjan koleraa vastaan alueilla, joihin hurrikaani Matthew on iskenyt pahimmin;

| L. | ottaa huomioon, että käyttöön on otettu unionin pelastuspalvelumekanismi, jossa Haitiin on lähetetty 255 000 euron arvosta alustavaa humanitaarista tukea ja Ranskasta, Romaniasta, Ruotsista, Suomesta ja Tanskasta tulevan 11:n EU:n pelastuspalveluasiantuntijan ryhmä; ottaa huomioon, että tarjolla on hätäavun koordinointia, logistiikkaa, vettä ja sanitaatiota ja terveydenhuoltoa; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että käyttöön on otettu unionin pelastuspalvelumekanismi, jossa Haitiin on lähetetty 255 000 euron arvosta alustavaa humanitaarista tukea ja Ranskasta, Romaniasta, Ruotsista, Suomesta ja Tanskasta tulevan 11:n EU:n pelastuspalveluasiantuntijan ryhmä; ottaa huomioon, että tarjolla on hätäavun koordinointia, logistiikkaa, vettä ja sanitaatiota ja terveydenhuoltoa;

| M. | ottaa huomioon, että lokakuun puoliväliin mennessä MINUSTAH-operaation (Yhdistyneiden kansakuntien Haitin vakautusoperaatio) insinöörien ja paikallisviranomaisten ansiosta tiet oli raivattu ja Port-au-Princestä pääsee maan lounaisosaan, myös Les Cayesiin ja Jérémiehin; ottaa huomioon, että MINUSTAH myös turvaa humanitaarisia kuljetuksia, jakaa vedenpuhdistusjärjestelmiä ja tarkistaa poliisiasemia; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että lokakuun puoliväliin mennessä MINUSTAH-operaation (Yhdistyneiden kansakuntien Haitin vakautusoperaatio) insinöörien ja paikallisviranomaisten ansiosta tiet oli raivattu ja Port-au-Princestä pääsee maan lounaisosaan, myös Les Cayesiin ja Jérémiehin; ottaa huomioon, että MINUSTAH myös turvaa humanitaarisia kuljetuksia, jakaa vedenpuhdistusjärjestelmiä ja tarkistaa poliisiasemia;

| N. | ottaa huomioon, että YK:n turvaneuvosto on päättänyt jatkaa MINUSTAH-operaation (Yhdistyneiden kansakuntien Haitin vakautusoperaatio) toimeksiantoa kuusi kuukautta; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että YK:n turvaneuvosto on päättänyt jatkaa MINUSTAH-operaation (Yhdistyneiden kansakuntien Haitin vakautusoperaatio) toimeksiantoa kuusi kuukautta;

| O. | ottaa huomioon, että marraskuun 2016 presidentinvaalit käytiin tyydyttävästi ja demokraattisen prosessin mukaisesti, ja ottaa huomioon, että uusi laillisesti valittu presidentti astuu virkaan vaaliprosessin lopuksi; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että marraskuun 2016 presidentinvaalit käytiin tyydyttävästi ja demokraattisen prosessin mukaisesti, ja ottaa huomioon, että uusi laillisesti valittu presidentti astuu virkaan vaaliprosessin lopuksi;

| 1. | ilmaisee syvimmän osanottonsa ja myötätuntonsa niille, joihin hurrikaani Matthew vaikuttaa, ja toistaa solidaarisuutensa Haitin ihmisille, jotka kärsivät tämän tuhoisan ilmiön seurauksista; |
| --- | --- |

1.

ilmaisee syvimmän osanottonsa ja myötätuntonsa niille, joihin hurrikaani Matthew vaikuttaa, ja toistaa solidaarisuutensa Haitin ihmisille, jotka kärsivät tämän tuhoisan ilmiön seurauksista;

| 2. | panee tyytyväisenä merkille Haitin viranomaisten ja kansalaisyhteiskunnan, YK:n ja kansalaisjärjestöjen sekä muiden kahdenvälistä tukea antavien tahojen ponnistukset avun toimittamiseksi Haitiin; pitää arvossa kaikkialta Euroopan unionista ja AKT-maista ja koko maailmasta saapuneiden järjestöjen ja yksityishenkilöiden työtä; suhtautuu myönteisesti Haitin avuksi aikaansaatuun kansainväliseen solidaarisuuteen ja ennen kaikkea alueellisella tasolla osoitettuun solidaarisuuteen ja tukeen; |
| --- | --- |

2.

panee tyytyväisenä merkille Haitin viranomaisten ja kansalaisyhteiskunnan, YK:n ja kansalaisjärjestöjen sekä muiden kahdenvälistä tukea antavien tahojen ponnistukset avun toimittamiseksi Haitiin; pitää arvossa kaikkialta Euroopan unionista ja AKT-maista ja koko maailmasta saapuneiden järjestöjen ja yksityishenkilöiden työtä; suhtautuu myönteisesti Haitin avuksi aikaansaatuun kansainväliseen solidaarisuuteen ja ennen kaikkea alueellisella tasolla osoitettuun solidaarisuuteen ja tukeen;

| 3. | suhtautuu myönteisesti aitoon poliittiseen tahtoon omaksua uusi lähestymistapa maan jälleenrakennuksen tueksi – toistamatta aiemmin tehtyjä virheitä – ja puuttua Haitin köyhyyden syvään juurtuneisiin syihin; suhtautuu myönteisesti EU:n toimenpiteisiin pelastuspalveluasiantuntemuksen, humanitaarisen lisäavun ja luontoissuorituksina annettavan avun tarjoamiseksi; kehottaa kansainvälistä yhteisöä ja Haitin kumppaneita omaksumaan koordinoidun toimintamallin ja tekemään työtä yhdessä Haitin hallituksen kanssa, jotta voidaan toimittaa hätäapua ja katastrofin jälkeistä apua ja täyttää ruohonjuuritason tarpeet tehokkaasti ja asianmukaisesti; |
| --- | --- |

3.

suhtautuu myönteisesti aitoon poliittiseen tahtoon omaksua uusi lähestymistapa maan jälleenrakennuksen tueksi – toistamatta aiemmin tehtyjä virheitä – ja puuttua Haitin köyhyyden syvään juurtuneisiin syihin; suhtautuu myönteisesti EU:n toimenpiteisiin pelastuspalveluasiantuntemuksen, humanitaarisen lisäavun ja luontoissuorituksina annettavan avun tarjoamiseksi; kehottaa kansainvälistä yhteisöä ja Haitin kumppaneita omaksumaan koordinoidun toimintamallin ja tekemään työtä yhdessä Haitin hallituksen kanssa, jotta voidaan toimittaa hätäapua ja katastrofin jälkeistä apua ja täyttää ruohonjuuritason tarpeet tehokkaasti ja asianmukaisesti;

| 4. | korostaa, että Haitin hallituksen ja YK:n esittämästä 120 miljoonan Yhdysvaltain dollarin rahoituspyynnöstä puuttuu 60 prosenttia; kehottaa avunantajia nopeuttamaan lupaustensa täyttämistä; puolustaa Haitin velkahuojennuksia, jotta maa voidaan jälleenrakentaa; |
| --- | --- |

4.

korostaa, että Haitin hallituksen ja YK:n esittämästä 120 miljoonan Yhdysvaltain dollarin rahoituspyynnöstä puuttuu 60 prosenttia; kehottaa avunantajia nopeuttamaan lupaustensa täyttämistä; puolustaa Haitin velkahuojennuksia, jotta maa voidaan jälleenrakentaa;

| 5. | kehottaa kaikkia mukana olevia osapuolia kiinnittämään erityistä huomiota naisten osallistumiseen jälleenrakennustoimiin ja tukemaan sitä ottamalla heidät aktiivisesti mukaan kunnostus-, jälleenrakennus- ja arviointivaiheisiin; vaatii kaikkia Haitiin apua toimittavia toimijoita toteuttaman toimenpiteitä heikossa asemassa olevien naisten ja tyttöjen suojelemiseksi myrskyn jälkimainingeissa; katsoo, että perheistään eroon joutuneisiin lapsiin olisi kiinnitettävä enemmän huomiota; |
| --- | --- |

5.

kehottaa kaikkia mukana olevia osapuolia kiinnittämään erityistä huomiota naisten osallistumiseen jälleenrakennustoimiin ja tukemaan sitä ottamalla heidät aktiivisesti mukaan kunnostus-, jälleenrakennus- ja arviointivaiheisiin; vaatii kaikkia Haitiin apua toimittavia toimijoita toteuttaman toimenpiteitä heikossa asemassa olevien naisten ja tyttöjen suojelemiseksi myrskyn jälkimainingeissa; katsoo, että perheistään eroon joutuneisiin lapsiin olisi kiinnitettävä enemmän huomiota;

| 6. | suhtautuu myönteisesti siihen, että arvioiden mukaan 53 400 lasta pystyi palaamaan kouluun marraskuussa, kun koulut avattiin uudestaan Grand’Ansen departementissa ja eteläisessä departementissa; |
| --- | --- |

6.

suhtautuu myönteisesti siihen, että arvioiden mukaan 53 400 lasta pystyi palaamaan kouluun marraskuussa, kun koulut avattiin uudestaan Grand’Ansen departementissa ja eteläisessä departementissa;

| 7. | antaa tunnustusta Haitin hallituksen, YK:n ja muiden toimielinten toimenpiteille koleran vastaisen rokotuskampanjan käynnistämisessä hurrikaani Matthew’n pahimmin koettelemilla alueilla; vaatii voimakkaasti Euroopan komissiota ja kansainvälistä yhteisöä seuraamaan Haitin väestön terveystilannetta erityisesti mahdollisen uuden koleraepidemian puhkeamisen osalta ja toteuttamaan lisätoimenpiteitä taudin saaneiden ihmisten tukemiseksi ja asianmukaisten vesi-, sanitaatio- ja terveydenhuoltojärjestelmien rakentamiseksi; |
| --- | --- |

7.

antaa tunnustusta Haitin hallituksen, YK:n ja muiden toimielinten toimenpiteille koleran vastaisen rokotuskampanjan käynnistämisessä hurrikaani Matthew’n pahimmin koettelemilla alueilla; vaatii voimakkaasti Euroopan komissiota ja kansainvälistä yhteisöä seuraamaan Haitin väestön terveystilannetta erityisesti mahdollisen uuden koleraepidemian puhkeamisen osalta ja toteuttamaan lisätoimenpiteitä taudin saaneiden ihmisten tukemiseksi ja asianmukaisten vesi-, sanitaatio- ja terveydenhuoltojärjestelmien rakentamiseksi;

| 8. | korostaa, että puutteellinen elintarviketurva ja aliravitsemus ovat Haitissa vakavalla tasolla; tukee ponnistuksia, joilla tähdätään paikallisen elintarviketuotannon lisäämiseen kunnostamalla vahingoittunutta infrastruktuuria ja toimittamalla tarvittavaa materiaalia (siemeniä, lannoitteita ja työkaluja) maataan viljelevien pienviljelijöiden käyttöön; kehottaa EU:ta ja muita kansainvälisiä avunantajia mahdollisuuksien mukaan ostamaan paikallisesti tuotettuja elintarvikkeita avustustarkoituksiin; |
| --- | --- |

8.

korostaa, että puutteellinen elintarviketurva ja aliravitsemus ovat Haitissa vakavalla tasolla; tukee ponnistuksia, joilla tähdätään paikallisen elintarviketuotannon lisäämiseen kunnostamalla vahingoittunutta infrastruktuuria ja toimittamalla tarvittavaa materiaalia (siemeniä, lannoitteita ja työkaluja) maataan viljelevien pienviljelijöiden käyttöön; kehottaa EU:ta ja muita kansainvälisiä avunantajia mahdollisuuksien mukaan ostamaan paikallisesti tuotettuja elintarvikkeita avustustarkoituksiin;

| 9. | suhtautuu myönteisesti Haitin viranomaisten ponnistuksiin perustaa katastrofiriskien hallintajärjestelmä, joka on auttanut evakuoimaan joitakin väestönosia; korostaa kuitenkin, että yhteisöjen varautumisen ja sietokyvyn vahvistamisen on oltava edelleen ensisijaisia; korostaa, että jälleenrakennussuunnitelmien laatimiseksi on toteutettava toimenpiteitä; vaatii EU:ta tekemään Haitin viranomaisten kanssa yhteistyötä katastrofien ehkäisy- ja lieventämismekanismien ja valmiuksien hallinnan luomiseksi pitkällä aikavälillä; painottaa tämän osalta, että Haitin valtion on luotava välittömästi valmiudet toimivaan demokratiaan ja hyvään hallintoon, mikä on maan jälleenrakennuksen kannalta välttämätöntä, ja on valvottava, että tähän prosessiin otetaan mukaan Haitin kansalaisyhteiskunnan edustajat; |
| --- | --- |

9.

suhtautuu myönteisesti Haitin viranomaisten ponnistuksiin perustaa katastrofiriskien hallintajärjestelmä, joka on auttanut evakuoimaan joitakin väestönosia; korostaa kuitenkin, että yhteisöjen varautumisen ja sietokyvyn vahvistamisen on oltava edelleen ensisijaisia; korostaa, että jälleenrakennussuunnitelmien laatimiseksi on toteutettava toimenpiteitä; vaatii EU:ta tekemään Haitin viranomaisten kanssa yhteistyötä katastrofien ehkäisy- ja lieventämismekanismien ja valmiuksien hallinnan luomiseksi pitkällä aikavälillä; painottaa tämän osalta, että Haitin valtion on luotava välittömästi valmiudet toimivaan demokratiaan ja hyvään hallintoon, mikä on maan jälleenrakennuksen kannalta välttämätöntä, ja on valvottava, että tähän prosessiin otetaan mukaan Haitin kansalaisyhteiskunnan edustajat;

| 10. | antaa väliaikaiselle vaalineuvostolle tunnustusta vaaliaikataulun noudattamisesta hurrikaani Matthew’n vaikutuksesta huolimatta ja siitä, että Haitin hallituksen ja kansallisen poliisin tuella järjestettiin 20. marraskuuta vaalit rauhanomaisesti ja äänestäjien oikeuksia kunnioittaen; esittää huolensa mellakoista ja muista väkivaltaisista mielenilmaisuista vaalien jälkeen; kehottaa Haitin hallitusta ryhtymään kiireellisesti toimiin demokratian luomiseksi ja sen syventämiseksi Haitissa; suhtautuu myönteisesti Haitin presidentinvaalien onnistuneeseen loppuunsaattamiseen ja odottaa kiinnostuneena lopullisia tuloksia, jotka on määrä julkistaa 29. joulukuuta 2016; |
| --- | --- |

10.

antaa väliaikaiselle vaalineuvostolle tunnustusta vaaliaikataulun noudattamisesta hurrikaani Matthew’n vaikutuksesta huolimatta ja siitä, että Haitin hallituksen ja kansallisen poliisin tuella järjestettiin 20. marraskuuta vaalit rauhanomaisesti ja äänestäjien oikeuksia kunnioittaen; esittää huolensa mellakoista ja muista väkivaltaisista mielenilmaisuista vaalien jälkeen; kehottaa Haitin hallitusta ryhtymään kiireellisesti toimiin demokratian luomiseksi ja sen syventämiseksi Haitissa; suhtautuu myönteisesti Haitin presidentinvaalien onnistuneeseen loppuunsaattamiseen ja odottaa kiinnostuneena lopullisia tuloksia, jotka on määrä julkistaa 29. joulukuuta 2016;

| 11. | panee merkille YK:n pääsihteerin suosituksen jatkaa MINUSTAH-operaation toimeksiantoa Haitilla kuusi kuukautta; |
| --- | --- |

11.

panee merkille YK:n pääsihteerin suosituksen jatkaa MINUSTAH-operaation toimeksiantoa Haitilla kuusi kuukautta;

| 12. | korostaa, että metsäkato ja ekosysteemien heikkeneminen pahentavat Haitin alttiutta luonnonkatastrofeille; vaatii Euroopan unionia lisäämään kansainvälistä rahoitusta Haitin metsäkadon vähentämiseksi; kehottaa unionia myös lisäämään tukeaan erittäin energiatehokkaiden uunien edistämiselle, jotta hiilen kulutusta voidaan vähentää, ja uusiutuvaan energiaan perustuville teknologioille, kuten aurinko- ja tuulivoimalle, joilla on Haitissa suuret mahdollisuudet hiilen vaihtoehtoina; |
| --- | --- |

12.

korostaa, että metsäkato ja ekosysteemien heikkeneminen pahentavat Haitin alttiutta luonnonkatastrofeille; vaatii Euroopan unionia lisäämään kansainvälistä rahoitusta Haitin metsäkadon vähentämiseksi; kehottaa unionia myös lisäämään tukeaan erittäin energiatehokkaiden uunien edistämiselle, jotta hiilen kulutusta voidaan vähentää, ja uusiutuvaan energiaan perustuville teknologioille, kuten aurinko- ja tuulivoimalle, joilla on Haitissa suuret mahdollisuudet hiilen vaihtoehtoina;

| 13. | korostaa Haitin ulkopuolella asuvien haitilaisten rahalähetysten olennaista merkitystä pääomavirtojen osoittamisessa; kehottaa jäsenvaltioita ja Haitin hallitusta helpottamaan rahalähetysten toimituksia ja pyrkimään alentamaan niiden kustannuksia; |
| --- | --- |

13.

korostaa Haitin ulkopuolella asuvien haitilaisten rahalähetysten olennaista merkitystä pääomavirtojen osoittamisessa; kehottaa jäsenvaltioita ja Haitin hallitusta helpottamaan rahalähetysten toimituksia ja pyrkimään alentamaan niiden kustannuksia;

| 14. | huomauttaa, että ilmastonmuutoksesta on tulossa koko ajan suurempi ongelma veden saatavuuden ja elintarviketurvan osalta; panee merkille, että tarvitaan lisätoimenpiteitä ilmastonmuutoksen torjuntaa koskevan rahoituksen saamiseksi ja sadan miljoonan Yhdysvaltain dollarin tavoitteen saavuttamiseksi vuoteen 2020 mennessä; kehottaa kehitysyhteistyökumppaneita ja yksityistä sektoria kannustamaan tutkimuksen edellyttämiä investointeja ja lieventämis- ja mukauttamistekniikoiden nopeaa ja kattavaa siirtoa AKT-maihin, erityisesti maihin, jotka ovat alttiita luonnonkatastrofeille (pienet saarivaltiot ja vähiten kehittyneet maat); vaatii kansainvälistä yhteisöä ja kehittyneitä maita lisäämään rahoitustaan; |
| --- | --- |

14.

huomauttaa, että ilmastonmuutoksesta on tulossa koko ajan suurempi ongelma veden saatavuuden ja elintarviketurvan osalta; panee merkille, että tarvitaan lisätoimenpiteitä ilmastonmuutoksen torjuntaa koskevan rahoituksen saamiseksi ja sadan miljoonan Yhdysvaltain dollarin tavoitteen saavuttamiseksi vuoteen 2020 mennessä; kehottaa kehitysyhteistyökumppaneita ja yksityistä sektoria kannustamaan tutkimuksen edellyttämiä investointeja ja lieventämis- ja mukauttamistekniikoiden nopeaa ja kattavaa siirtoa AKT-maihin, erityisesti maihin, jotka ovat alttiita luonnonkatastrofeille (pienet saarivaltiot ja vähiten kehittyneet maat); vaatii kansainvälistä yhteisöä ja kehittyneitä maita lisäämään rahoitustaan;

| 15. | kehottaa yhteispuheenjohtajiaan välittämään tämän päätöslauselman AKT:n ja EU:n neuvostolle, Euroopan komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, Cariforumin, Afrikan unionin ja Euroopan unionin toimielimille, Haitin presidentille ja hallitukselle, YK:n pääsihteerille ja humanitaarisista asioista ja hätäavusta vastaavalle alipääsihteerille. |
| --- | --- |

15.

kehottaa yhteispuheenjohtajiaan välittämään tämän päätöslauselman AKT:n ja EU:n neuvostolle, Euroopan komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, Cariforumin, Afrikan unionin ja Euroopan unionin toimielimille, Haitin presidentille ja hallitukselle, YK:n pääsihteerille ja humanitaarisista asioista ja hätäavusta vastaavalle alipääsihteerille.

JULKILAUSUMA (37)

AKT:n ja EU:n välisten suhteiden parlamentaarisesta ulottuvuudesta Cotonoun sopimuksen voimassaolon päättymisen jälkeen

AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen julkilausuma AKT:n ja EU:n välisen suhteiden parlamentaarisesta ulottuvuudesta Cotonoun sopimuksen voimassaolon päättymisen jälkeen

(Hyväksytty AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 32. istunnossa)

AKT:n ja EU:n yhteinen parlamentaarinen edustajakokous kehottaa rakentamaan AKT:n ja EU:n tulevaa yhteistyötä vuoden 2020 jälkeen säännöstölle ja siteille, jotka on luotu yli 40 vuotta kestäneen kumppanuuden aikana, ja sisällyttämään siihen vahvan parlamentaarisen ulottuvuuden siten, että yhteinen parlamentaarinen edustajakokous on sen ytimessä ja että voidaan mukautua tulevaisuudessa ilmeneviin haasteisiin.

AKT:n ja EU:n yhteinen parlamentaarinen edustajakokous panee merkille Euroopan komission ja EU:n ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan 22. marraskuuta 2016 antaman yhteisen tiedonannon ”Uudistettu kumppanuus Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren maiden kanssa” ja erityisesti sen kannan, jonka mukaan ”institutionaalista rakennetta on liian varhaista määritellä tässä vaiheessa”. Se pitää valitettavana, että tiedonannossa ei yritetä antaa lainkaan vastauksia tulevasta institutionaalisesta rakenteesta ja että siinä ei tunnusteta eikä edes mainita yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen asemaa.

AKT:n ja EU:n yhteisellä parlamentaarisella edustajakokouksella on tärkeä tehtävä erityisesti

| — | AKT:n ja EU:n välisen demokraattisen ja kattavan parlamentaarisen vuoropuhelun käymisessä molempien etujen kannalta erittäin tärkeistä asioista |
| --- | --- |

—

AKT:n ja EU:n välisen demokraattisen ja kattavan parlamentaarisen vuoropuhelun käymisessä molempien etujen kannalta erittäin tärkeistä asioista

| — | toimeenpanevan elimen työn valvonnassa sekä AKT:n ja EU:n kehitysyhteistyön menojen mahdollisimman tehokkaan käytön valvonnassa |
| --- | --- |

—

toimeenpanevan elimen työn valvonnassa sekä AKT:n ja EU:n kehitysyhteistyön menojen mahdollisimman tehokkaan käytön valvonnassa

| — | demokratian ja ihmisoikeuksien edistämisessä, mikä edistää huomattavasti AKT:n ja EU:n tasa-arvoista kumppanuutta. |
| --- | --- |

—

demokratian ja ihmisoikeuksien edistämisessä, mikä edistää huomattavasti AKT:n ja EU:n tasa-arvoista kumppanuutta.

AKT:n ja EU:n yhteinen parlamentaarinen edustajakokous korostaa, että AKT:n ja EU:n tulevan yhteistyön perustana on oltava kestävän kehityksen toimintaohjelma 2030, jotta sillä voidaan edistää tulevien yhteisten haasteiden käsittelyä. Siksi edustajakokous kehottaa yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen työvaliokuntaa laatimaan entistä strategisemmat suuntaviivat edustajakokouksen työohjelmalle ja yhdistämään yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen tulevat mietinnöt selkeästi kestävän kehityksen 17 tavoitteeseen, jotta näiden tavoitteiden saavuttamista voidaan seurata jatkuvasti.

Vuoden 2020 jälkeisessä AKT:n ja EU:n kumppanuudessa vahvistetun yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen on otettava huomioon alueellisen yhdentymisen ja alueellisten rakenteiden kasvava merkitys muun muassa järjestämällä useammin alueellisia kokouksia, joissa käsitellään erityisiä alueellisia kysymyksiä, ja vahvistamalla vuoropuhelua alueellisten ja paikallisten parlamenttien ja rakenteiden kanssa.

AKT:n ja EU:n yhteinen parlamentaarinen edustajakokous korostaa, että AKT:n ja EU:n yhteistyön parlamentaarisen ulottuvuuden edistäminen edellyttää myös kansallisten parlamenttien sekä kansalaisyhteiskunnan ja muiden sidosryhmien vahvempaa osallistumista ja sitoutumista kaikilla AKT:n ja EU:n toimintalinjojen ja toiminnan asiaankuuluvilla tasoilla suunnittelusta ja ohjelmien laatimisesta täytäntöönpanoon, arviointiin ja seurantaan.

AKT:n ja EU:n yhteinen parlamentaarinen edustajakokous selvittää, miten yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen kehitysohjelmien valvontaa ja kyseisen valvonnan seurantaa voidaan parantaa, ja kehottaa komissiota ja AKT-maiden hallituksia edistämään AKT-maiden kansallisten parlamenttien, paikallisviranomaisten ja kansalaisyhteiskunnan toimijoiden osallistumista kehitysohjelmien ennakko- ja jälkivalvontaan ja toimittamaan kaikki saatavilla olevat tiedot ajoissa AKT-maiden kansallisille parlamenteille, jotta niitä voidaan avustaa demokraattisen valvonnan suorittamisessa.

Nairobissa, Keniassa, 21. joulukuuta 2016.

---

(1)  Annettu AKT:n ja EU:n yhteisessä parlamentaarisessa edustajakokouksessa Nairobissa (Keniassa) 21. joulukuuta 2016.

1

(2)  EYVL L 317, 15.12.2000, s. 3.

2

(3)  EUVL L 287, 4.11.2010, s. 3.

3

(4)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2015)0265.

4

(5)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2014)0251.

5

(6)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2014)0163.

6

(7)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2013)0394.

7

(8)  COM(2015)0136.

8

(9)  COM(2015)0044.

9

(10)  COM(2010)0163.

10

(1)  Annettu AKT:n ja EU:n yhteisessä parlamentaarisessa edustajakokouksessa Nairobissa (Kenia) 21. joulukuuta 2016.

1

(2)  EUVL L 287, 4.11.2010, s. 3.

2

(3)  EUVL C 56 E, 26.2.2013, s. 75.

3

(4)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2013)0578.

4

(5)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2014)0250.

5

(6)  EUVL C 316, 30.8.2016, s. 122.

6

(7)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2016)0247.

7

(8)  COM(2010)0127.

8

(9)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/EN/foraff/114357.pdf

9

(10)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_Data/docs/pressdata/EN/foraff/137318.pdf

10

(11)  COM(2014)0234.

11

(12)  YK:n yleiskokouksen päätöslauselma A/RES/70/1.

12

(13)  UN FCCC/CP/2015/L.9/Rev.1.

13

(14)  http://www.nepad.org/system/files/caadp.pdf

14

(15)  Assembly/AU/Decl.7(II).

15

(16)  perhe määritetään keinoksi järjestää maatalous-, metsätalous-, kalastus-, laidunnus- ja vesiviljelytuotanto.... (FAO, 2013 s. 2); http://creativecommons.org/licenses/by-cn-nd/4.0/

16

(17)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2016)0405.

17

(18)  Assembly/AU/Decl.449(XIX).

18

(19)  Assembly/AU/Decl.1(XXIII).

19

(20)  http://www.ifad.org/events/g8/statement.pdf

20

(21)  http://www.uneca.org/publications/framework-and-guidelines-landpolicy-africa

21

(22)  Assembly/AU/Decl.1(XIII) Rev.1.

22

(23)  http://www.fao.org/docrep/009/y7937e/y7937e00.htm

23

(24)  http://www.un.org/womenwatch/daw/cedaw/

24

(25)  http://www.achpr.org/instruments/achpr/

25

(26)  http://www.un.org/esa/socdev/unpfii/documents/DRIPS_en.pdf

26

(27)  http://www.ohchr.org/EN/Issues/Housing/Pages/ForcedEvictions.aspx

27

(28)  https://www.unglobalcompact.org/library/2

28

(29)  http://www.oecd.org/corporate/mne/oecdguidelinesformultinationalenterprises.htm

29

(30)  http://www.oecd.org/development/effectiveness/busanpartnership.htm

30

(31)  http://www.fao.org/nr/tenure/voluntary-guidelines/en/

31

(32)  http://www.upov.int/upovlex/en/conventions/1991/content.html

32

(33)  http://www.planttreaty.org/

33

(34)  https://www.cbd.int/

34

(35)  http://www.fao.org/docrep/019/i3671e/i3671e.pdf

35

(36)  Annettu AKT:n ja EU:n yhteisessä parlamentaarisessa edustajakokouksessa Nairobissa (Keniassa) 21. joulukuuta 2016.

36

(37)  Annettu AKT:n ja EU:n yhteisessä parlamentaarisessa edustajakokouksessa Nairobissa (Keniassa) 21. joulukuuta 2016.

37

---