# Den Europæiske Unions C 189/2017

| | ISSN 1977-0871 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 189 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 60. årgang15. juni 2017 |

ISSN 1977-0871

Den Europæiske Unions

Tidende

C 189

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

60. årgang15. juni 2017

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser |
| | BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER |
| | Rådet |
| 2017/C 189/01 | Rådets resolution om den strukturerede dialog og den fremtidige udvikling af dialogen med unge i forbindelse med politikker for det europæiske samarbejde på ungdomsområdet efter 2018 | 1 |
| 2017/C 189/02 | Resolution vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om EU-arbejdsplanen for sport (1. juli 2017 til 31. december 2020) | 5 |
| | HENSTILLINGER |
| | Rådet |
| 2017/C 189/03 | Rådets henstilling af 22. maj 2017 om den europæiske referenceramme for kvalifikationer for livslang læring og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets henstilling af 23. april 2008 om etablering af den europæiske referenceramme for kvalifikationer for livslang læring | 15 |

Informationsnummer

Indhold

Side

I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Rådet

2017/C 189/01

Rådets resolution om den strukturerede dialog og den fremtidige udvikling af dialogen med unge i forbindelse med politikker for det europæiske samarbejde på ungdomsområdet efter 2018

1

2017/C 189/02

Resolution vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om EU-arbejdsplanen for sport (1. juli 2017 til 31. december 2020)

5

HENSTILLINGER

Rådet

2017/C 189/03

Rådets henstilling af 22. maj 2017 om den europæiske referenceramme for kvalifikationer for livslang læring og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets henstilling af 23. april 2008 om etablering af den europæiske referenceramme for kvalifikationer for livslang læring

15

---

| | II   Meddelelser |
| --- | --- |
| | MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2017/C 189/04 | Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.8301 — GE/ATI/JV) (
  1
  ) | 29 |
| 2017/C 189/05 | Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.8190 — Weichai/Kion) (
  1
  ) | 29 |

II   Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2017/C 189/04

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.8301 — GE/ATI/JV) (
  1
  )

1

29

2017/C 189/05

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.8190 — Weichai/Kion) (
  1
  )

1

29

---

| | IV   Oplysninger |
| --- | --- |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Rådet |
| 2017/C 189/06 | Rådets konklusioner om ungdomsarbejdets rolle i at støtte unges udvikling af grundlæggende livsfærdigheder, der letter deres vellykkede overgang til voksenlivet, et aktivt medborgerskab og arbejdslivet | 30 |
| 2017/C 189/07 | Rådets konklusioner om strategiske perspektiver for det europæiske samarbejde på ungdomsområdet efter 2018 | 35 |
| 2017/C 189/08 | Rådets konklusioner om en strategisk EU-tilgang til internationale kulturelle forbindelser | 38 |
| 2017/C 189/09 | Konklusioner vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om sport som en platform for social inklusion gennem frivilligt arbejde | 40 |
| | Europa-Kommissionen |
| 2017/C 189/10 | Euroens vekselkurs | 45 |
| | OPLYSNINGER VEDRØRENDE DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE SAMARBEJDSOMRÅDE |
| | EFTA-Tilsynsmyndigheden |
| 2017/C 189/11 | Meddelelse fra Norge vedrørende Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/22/EF om betingelser for tildeling og udnyttelse af tilladelser til prospektering, efterforskning og produktion af kulbrinter — Meddelelse om indkaldelse af ansøgninger om oliekoncessioner på den norske kontinentalsokkel — tildelinger i forhåndsdefinerede områder 2017 | 46 |

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Rådet

2017/C 189/06

Rådets konklusioner om ungdomsarbejdets rolle i at støtte unges udvikling af grundlæggende livsfærdigheder, der letter deres vellykkede overgang til voksenlivet, et aktivt medborgerskab og arbejdslivet

30

2017/C 189/07

Rådets konklusioner om strategiske perspektiver for det europæiske samarbejde på ungdomsområdet efter 2018

35

2017/C 189/08

Rådets konklusioner om en strategisk EU-tilgang til internationale kulturelle forbindelser

38

2017/C 189/09

Konklusioner vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om sport som en platform for social inklusion gennem frivilligt arbejde

40

Europa-Kommissionen

2017/C 189/10

Euroens vekselkurs

45

OPLYSNINGER VEDRØRENDE DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE SAMARBEJDSOMRÅDE

EFTA-Tilsynsmyndigheden

2017/C 189/11

Meddelelse fra Norge vedrørende Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/22/EF om betingelser for tildeling og udnyttelse af tilladelser til prospektering, efterforskning og produktion af kulbrinter — Meddelelse om indkaldelse af ansøgninger om oliekoncessioner på den norske kontinentalsokkel — tildelinger i forhåndsdefinerede områder 2017

46

---

| | V   Øvrige meddelelser |
| --- | --- |
| | RETSLIGE PROCEDURER |
| | EFTA-Domstolen |
| 2017/C 189/12 | Domstolens kendelse af 15. november 2016 i sag E-7/16 — Míla ehf. mod EFTA-Tilsynsmyndigheden (Formalitetsindsigelse — statsstøtte — beslutning om afslutning af den formelle undersøgelsesprocedure) | 48 |
| 2017/C 189/13 | Domstolens dom af 16. november 2016 i sag E-4/16 — EFTA-Tilsynsmyndigheden mod Kongeriget Norge (Manglende opfyldelse af Domstolens dom om tilsidesættelse af forpligtelser — artikel 33 i aftalen om Tilsynsmyndigheden og Domstolen — foranstaltninger, der er nødvendige for at opfylde Domstolens dom) | 49 |
| | PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN |
| | Europa-Kommissionen |
| 2017/C 189/14 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag M.8467 — BNP Paribas/Commerz Finanz) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  ) | 50 |
| 2017/C 189/15 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag M.8483 — Bain Capital/Cinven/Stada Arzneimittel) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  ) | 51 |
| 2017/C 189/16 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag M.8440 — Dupont/FMC (Health and Nutrition business)) (
  1
  ) | 52 |
| 2017/C 189/17 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag M.8504 — EDF Energy Services/ESSCI) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  ) | 53 |

V   Øvrige meddelelser

RETSLIGE PROCEDURER

EFTA-Domstolen

2017/C 189/12

Domstolens kendelse af 15. november 2016 i sag E-7/16 — Míla ehf. mod EFTA-Tilsynsmyndigheden (Formalitetsindsigelse — statsstøtte — beslutning om afslutning af den formelle undersøgelsesprocedure)

(Formalitetsindsigelse — statsstøtte — beslutning om afslutning af den formelle undersøgelsesprocedure)

48

2017/C 189/13

Domstolens dom af 16. november 2016 i sag E-4/16 — EFTA-Tilsynsmyndigheden mod Kongeriget Norge (Manglende opfyldelse af Domstolens dom om tilsidesættelse af forpligtelser — artikel 33 i aftalen om Tilsynsmyndigheden og Domstolen — foranstaltninger, der er nødvendige for at opfylde Domstolens dom)

(Manglende opfyldelse af Domstolens dom om tilsidesættelse af forpligtelser — artikel 33 i aftalen om Tilsynsmyndigheden og Domstolen — foranstaltninger, der er nødvendige for at opfylde Domstolens dom)

49

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

2017/C 189/14

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag M.8467 — BNP Paribas/Commerz Finanz) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  )

1

50

2017/C 189/15

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag M.8483 — Bain Capital/Cinven/Stada Arzneimittel) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  )

1

51

2017/C 189/16

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag M.8440 — Dupont/FMC (Health and Nutrition business)) (
  1
  )

1

52

2017/C 189/17

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag M.8504 — EDF Energy Services/ESSCI) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  )

1

53

---

| | Berigtigelser |
| --- | --- |
| 2017/C 189/18 | Berigtigelse til Likvidation. Afgørelse om indledning af en likvidationsprocedure mod ADRIA Way ( EUT C 123 af 20.4.2017 ) | 54 |

Berigtigelser

2017/C 189/18

Berigtigelse til Likvidation. Afgørelse om indledning af en likvidationsprocedure mod ADRIA Way ( EUT C 123 af 20.4.2017 )

54

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst. |

---

(1)   EØS-relevant tekst.

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

I Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Rådet

| 15.6.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 189/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 189/1

---

Rådets resolution om den strukturerede dialog og den fremtidige udvikling af dialogen med unge i forbindelse med politikker for det europæiske samarbejde på ungdomsområdet efter 2018

(2017/C 189/01)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

SOM MINDER OM FØLGENDE:

| 1. | I Rådets resolution om fremme af unges politiske deltagelse i det demokratiske liv i Europa
   (1) anførtes det, at den overordnede tematiske prioritet for det europæiske samarbejde om den strukturerede dialog på ungdomsområdet for perioden 1. januar 2016-30. juni 2017 ville være »alle unges mulighed for at deltage i et mangfoldigt, sammenhængende og rummeligt Europa«, og at temaet ville være den røde tråd, der ville sikre kontinuitet og sammenhæng i formandskabstrioens arbejde — Nederlandene, Slovakiet og Malta — i overensstemmelse med EU-arbejdsplanen for ungdom for 2016-2018. |
| --- | --- |

1.

I Rådets resolution om fremme af unges politiske deltagelse i det demokratiske liv i Europa
   (1) anførtes det, at den overordnede tematiske prioritet for det europæiske samarbejde om den strukturerede dialog på ungdomsområdet for perioden 1. januar 2016-30. juni 2017 ville være »alle unges mulighed for at deltage i et mangfoldigt, sammenhængende og rummeligt Europa«, og at temaet ville være den røde tråd, der ville sikre kontinuitet og sammenhæng i formandskabstrioens arbejde — Nederlandene, Slovakiet og Malta — i overensstemmelse med EU-arbejdsplanen for ungdom for 2016-2018.

SOM ERKENDER FØLGENDE:

| 2. | Den strukturerede dialog er en deltagerbaseret proces, og resultaterne af den femte arbejdscyklus bygger på resultaterne af de nationale høringer under det nederlandske, slovakiske og maltesiske formandskab samt af EU's ungdomskonferencer i Amsterdam i april 2016, i Kosice i oktober 2016 og i Malta i marts 2017. |
| --- | --- |

2.

Den strukturerede dialog er en deltagerbaseret proces, og resultaterne af den femte arbejdscyklus bygger på resultaterne af de nationale høringer under det nederlandske, slovakiske og maltesiske formandskab samt af EU's ungdomskonferencer i Amsterdam i april 2016, i Kosice i oktober 2016 og i Malta i marts 2017.

| 3. | Det nederlandske formandskab fokuserede på at undersøge de udfordringer og problemer, som unge står over for i Europa i dag. Under ungdomskonferencen i Amsterdam (april 2016) blev der udarbejdet vejledende spørgsmål til høringer af unge, og nationale arbejdsgrupper i medlemsstaterne blev opfordret til at gennemføre høringerne og give feedback. |
| --- | --- |

3.

Det nederlandske formandskab fokuserede på at undersøge de udfordringer og problemer, som unge står over for i Europa i dag. Under ungdomskonferencen i Amsterdam (april 2016) blev der udarbejdet vejledende spørgsmål til høringer af unge, og nationale arbejdsgrupper i medlemsstaterne blev opfordret til at gennemføre høringerne og give feedback.

| 4. | På ungdomskonferencen i Kosice (oktober 2016) blev resultaterne af høringerne af unge og ungdomsrepræsentanter behandlet og drøftet, og sammen med repræsentanter fra medlemsstaterne blev der udarbejdet fælles anbefalinger i den strukturerede dialog om ungdom, som sammen med unges situation i Europa blev drøftet på samlingen i Rådet for Uddannelse, Ungdom, Kultur og Sport i november 2016. Resultaterne af denne drøftelse blev meddelt formanden for Det Europæiske Råd. |
| --- | --- |

4.

På ungdomskonferencen i Kosice (oktober 2016) blev resultaterne af høringerne af unge og ungdomsrepræsentanter behandlet og drøftet, og sammen med repræsentanter fra medlemsstaterne blev der udarbejdet fælles anbefalinger i den strukturerede dialog om ungdom, som sammen med unges situation i Europa blev drøftet på samlingen i Rådet for Uddannelse, Ungdom, Kultur og Sport i november 2016. Resultaterne af denne drøftelse blev meddelt formanden for Det Europæiske Råd.

| 5. | Under ungdomskonferencen i Malta (marts 2017) blev de fælles anbefalinger prioriteret og drøftet yderligere, og der blev udarbejdet tiltag til at gennemføre dem. |
| --- | --- |

5.

Under ungdomskonferencen i Malta (marts 2017) blev de fælles anbefalinger prioriteret og drøftet yderligere, og der blev udarbejdet tiltag til at gennemføre dem.

NOTERER SIG FØLGENDE:

| 6. | de fælles anbefalinger og foreslåede tiltag i den strukturerede dialog om ungdom — Alle unges mulighed for at deltage i et mangfoldigt, sammenhængende og rummeligt Europa — som fokuserer på følgende emner: adgang til oplysninger af høj kvalitet og vigtige oplysninger, opbygning af modstandsdygtighed og selvtillid, uden frygt og intolerance, hen imod et uddannelsessystem, der udnytter unges potentiale, fremme af unges deltagelse i samfundet, genopbygning af unges tillid til det europæiske projekt, mobilitetsprogrammer for alle og betydningen af ungdomsarbejde og ungdomsorganisationer for alle, jf. bilaget. |
| --- | --- |

6.

de fælles anbefalinger og foreslåede tiltag i den strukturerede dialog om ungdom — Alle unges mulighed for at deltage i et mangfoldigt, sammenhængende og rummeligt Europa — som fokuserer på følgende emner: adgang til oplysninger af høj kvalitet og vigtige oplysninger, opbygning af modstandsdygtighed og selvtillid, uden frygt og intolerance, hen imod et uddannelsessystem, der udnytter unges potentiale, fremme af unges deltagelse i samfundet, genopbygning af unges tillid til det europæiske projekt, mobilitetsprogrammer for alle og betydningen af ungdomsarbejde og ungdomsorganisationer for alle, jf. bilaget.

OPFORDRER MEDLEMSSTATERNE OG KOMMISSIONEN TIL INDEN FOR DERES RESPEKTIVE KOMPETENCEOMRÅDER OG I FULD OVERENSSTEMMELSE MED NÆRHEDSPRINCIPPET:

| 7. | at tage hensyn til de fælles anbefalinger og foreslåede tiltag i den strukturerede dialog om ungdom ved udformningen og gennemførelsen af fremtidige ungdomspolitikker, hvor det er relevant |
| --- | --- |

7.

at tage hensyn til de fælles anbefalinger og foreslåede tiltag i den strukturerede dialog om ungdom ved udformningen og gennemførelsen af fremtidige ungdomspolitikker, hvor det er relevant

| 8. | at foretage en revision af processen i forbindelse med den strukturerede dialog og dens målsætninger for det europæiske samarbejde på ungdomsområdet efter 2018 og overveje innovative og effektive metoder til at fremme meningsfyldt og konstruktiv dialog og engagement med unge fra forskellige baggrunde, ungdomsorganisationer, ungdomsforskere og beslutningstagere, herunder interessenter fra andre relevante sektorer. |
| --- | --- |

8.

at foretage en revision af processen i forbindelse med den strukturerede dialog og dens målsætninger for det europæiske samarbejde på ungdomsområdet efter 2018 og overveje innovative og effektive metoder til at fremme meningsfyldt og konstruktiv dialog og engagement med unge fra forskellige baggrunde, ungdomsorganisationer, ungdomsforskere og beslutningstagere, herunder interessenter fra andre relevante sektorer.

OPFORDRER KOMMISSIONEN TIL

| 9. | på grundlag af dokumentation, evaluering og høringer at foreslå en ny proces i forbindelse med den strukturerede dialog som en del af det europæiske samarbejde på ungdomsrådet efter 2018. |
| --- | --- |

9.

på grundlag af dokumentation, evaluering og høringer at foreslå en ny proces i forbindelse med den strukturerede dialog som en del af det europæiske samarbejde på ungdomsrådet efter 2018.

ER ENDVIDERE ENIGT OM FØLGENDE:

| 10. | Da de nye rammer for det europæiske samarbejde på ungdomsområdet (2010-2018) udløber i 2018, bør den overordnede prioritet for den strukturerede dialog med unge og ungdomsorganisationer i næste arbejdscyklus (1. juli 2017-31. december 2018) fokusere på den næste ramme for det europæiske samarbejde på ungdomsrådet. Titlen på den sjette cyklus i den strukturerede dialog bliver: »Unge i Europa — hvad skal der nu ske?«. |
| --- | --- |

10.

Da de nye rammer for det europæiske samarbejde på ungdomsområdet (2010-2018) udløber i 2018, bør den overordnede prioritet for den strukturerede dialog med unge og ungdomsorganisationer i næste arbejdscyklus (1. juli 2017-31. december 2018) fokusere på den næste ramme for det europæiske samarbejde på ungdomsrådet. Titlen på den sjette cyklus i den strukturerede dialog bliver: »Unge i Europa — hvad skal der nu ske?«.

| 11. | Den næste formandskabstrio — Estland, Bulgarien og Østrig — vil i den sjette arbejdscyklus i den strukturerede dialog fokusere på at evaluere, revidere og forny den strukturerede dialog for at forbedre og fremme den yderligere. |
| --- | --- |

11.

Den næste formandskabstrio — Estland, Bulgarien og Østrig — vil i den sjette arbejdscyklus i den strukturerede dialog fokusere på at evaluere, revidere og forny den strukturerede dialog for at forbedre og fremme den yderligere.

---

(1)  EUT C 417 af 15.12.2015, s. 10.

---

BILAG

Fælles anbefalinger i den strukturerede dialog om ungdom

Alle unges mulighed for at deltage i et mangfoldigt, sammenhængende og rummeligt Europa

Adgang til oplysninger af høj kvalitet og vigtige oplysninger

| 1. | EU-institutionerne og medlemsstaterne bør udvikle eller fortsætte med at gennemføre evidensbaseret politik og praksis, som sigter mod løbende at forbedre unges færdigheder med henblik på kritisk at evaluere og behandle oplysninger gennem både formel og ikkeformel uddannelse. |
| --- | --- |

1.

EU-institutionerne og medlemsstaterne bør udvikle eller fortsætte med at gennemføre evidensbaseret politik og praksis, som sigter mod løbende at forbedre unges færdigheder med henblik på kritisk at evaluere og behandle oplysninger gennem både formel og ikkeformel uddannelse.

| 2. | EU-institutionerne og medlemsstaterne bør i samarbejde med civilsamfundsorganisationer støtte ungdomsledede medier, der er gennemsigtige, uafhængige og forskelligartede, da det bidrager til at øge mediekendskabet og den analytiske og kritiske tænkning blandt unge. Europa-Parlamentets Kultur- og Uddannelsesudvalg og Europa-Kommissionen opfordres til at tage hensyn til dette aspekt i forbindelse med gennemgangen af »Erasmus +«, »Europa for borgerne«, »Et Kreativt Europa« og alle andre relevante programmer. |
| --- | --- |

2.

EU-institutionerne og medlemsstaterne bør i samarbejde med civilsamfundsorganisationer støtte ungdomsledede medier, der er gennemsigtige, uafhængige og forskelligartede, da det bidrager til at øge mediekendskabet og den analytiske og kritiske tænkning blandt unge. Europa-Parlamentets Kultur- og Uddannelsesudvalg og Europa-Kommissionen opfordres til at tage hensyn til dette aspekt i forbindelse med gennemgangen af »Erasmus +«, »Europa for borgerne«, »Et Kreativt Europa« og alle andre relevante programmer.

Pressede unge: opbygning af modstandsdygtighed og selvtillid

| 1. | I betragtning af at forventningerne til at kunne agere konkurrencedygtigt i uddannelsessammenhænge er stigende, skal de nationale kompetente myndigheder sikre, at unge har tilstrækkelig tid og plads til aktiviteter, der hjælper dem med at opbygge modstandsdygtighed, selverkendelse og selvtillid. |
| --- | --- |

1.

I betragtning af at forventningerne til at kunne agere konkurrencedygtigt i uddannelsessammenhænge er stigende, skal de nationale kompetente myndigheder sikre, at unge har tilstrækkelig tid og plads til aktiviteter, der hjælper dem med at opbygge modstandsdygtighed, selverkendelse og selvtillid.

| 2. | De nationale kompetente myndigheder bør indføre undervisning i mental trivsel og sundhed, både gennem det formelle uddannelsessystem og i det ikkeformelle miljø. Målet er at bryde stigmatisering ved at øge bevidstheden og at gøre det muligt for unge at lære, hvordan de passer på deres mentale sundhed, og hvordan de kommunikerer med deres ligesindede om dette spørgsmål. |
| --- | --- |

2.

De nationale kompetente myndigheder bør indføre undervisning i mental trivsel og sundhed, både gennem det formelle uddannelsessystem og i det ikkeformelle miljø. Målet er at bryde stigmatisering ved at øge bevidstheden og at gøre det muligt for unge at lære, hvordan de passer på deres mentale sundhed, og hvordan de kommunikerer med deres ligesindede om dette spørgsmål.

Uden frygt og intolerance — erfaring med mangfoldighed

| 1. | De europæiske og nationale myndigheder bør øge finansieringen og den institutionelle støtte til at oprette lokale programmer og etablere udvekslinger på nationalt plan for at give alle unge mulighed for at opnå en direkte kontakt til personer med forskellige baggrunde og livsvilkår med henblik på at styrke de interkulturelle kompetencer, bekæmpe forskelsbehandling, fremme empati og solidaritet og opleve fordelene ved mangfoldighed. |
| --- | --- |

1.

De europæiske og nationale myndigheder bør øge finansieringen og den institutionelle støtte til at oprette lokale programmer og etablere udvekslinger på nationalt plan for at give alle unge mulighed for at opnå en direkte kontakt til personer med forskellige baggrunde og livsvilkår med henblik på at styrke de interkulturelle kompetencer, bekæmpe forskelsbehandling, fremme empati og solidaritet og opleve fordelene ved mangfoldighed.

| 2. | For at alle unge kan leve i et mangfoldigt Europa, skal EU og de nationale kompetente myndigheder udvikle eller støtte uddannelses- og udviklingsprogrammer til lærere og skolesamfund med henblik på at skabe et sikkert og inklusivt miljø, hvor unge kan udvikle kompetencer til at overvinde frygt og forskelsbehandling. |
| --- | --- |

2.

For at alle unge kan leve i et mangfoldigt Europa, skal EU og de nationale kompetente myndigheder udvikle eller støtte uddannelses- og udviklingsprogrammer til lærere og skolesamfund med henblik på at skabe et sikkert og inklusivt miljø, hvor unge kan udvikle kompetencer til at overvinde frygt og forskelsbehandling.

Hen imod et uddannelsessystem, der udnytter unges potentiale

| 1. | Vi anmoder om, at alle medlemsstater forpligter sig til at sikre vejledning og rådgivning, der sætter alle unge i stand til at udvikle sig og finde deres vej gennem alle de forskellige uddannelsestrin. |
| --- | --- |

1.

Vi anmoder om, at alle medlemsstater forpligter sig til at sikre vejledning og rådgivning, der sætter alle unge i stand til at udvikle sig og finde deres vej gennem alle de forskellige uddannelsestrin.

| 2. | Uddannelserne giver ikke de unge de nødvendige praktiske færdigheder, som er relevante i det moderne samfund. Vi opfordrer alle medlemsstaterne til at fremme inddragelse af praktiske livsfærdigheder i uddannelserne, så de unge kan blive aktive deltagere i mangfoldige samfund og på arbejdspladsen. |
| --- | --- |

2.

Uddannelserne giver ikke de unge de nødvendige praktiske færdigheder, som er relevante i det moderne samfund. Vi opfordrer alle medlemsstaterne til at fremme inddragelse af praktiske livsfærdigheder i uddannelserne, så de unge kan blive aktive deltagere i mangfoldige samfund og på arbejdspladsen.

Fremme af unges deltagelse i samfundet, navnlig for sårbare grupper

| 1. | Uddannelsesinstitutionerne og de lokale interessenter bør i samarbejde med de unge yde skræddersyet støtte og tilgængelige tjenester og skabe plads til et meningsfyldt samspil, så alle unge kan finde frem til og værdsætte deres egen identitet og værdi. Dette er udgangspunktet for at opbygge gensidig tillid mellem unge fra forskellige baggrunde. |
| --- | --- |

1.

Uddannelsesinstitutionerne og de lokale interessenter bør i samarbejde med de unge yde skræddersyet støtte og tilgængelige tjenester og skabe plads til et meningsfyldt samspil, så alle unge kan finde frem til og værdsætte deres egen identitet og værdi. Dette er udgangspunktet for at opbygge gensidig tillid mellem unge fra forskellige baggrunde.

| 2. | Europa-Kommissionen og medlemsstaterne bør sikre, at alle unge, uanset deres personlige og sociale situation, frit kan engagere sig i frivilligt arbejde, ved at gøre det tilgængeligt for dem. Der bør sikres deltagelse i f.eks. ungdomsorganisationer for at skabe en fornemmelse af tilhørsforhold og give unge indflydelse som borgere. |
| --- | --- |

2.

Europa-Kommissionen og medlemsstaterne bør sikre, at alle unge, uanset deres personlige og sociale situation, frit kan engagere sig i frivilligt arbejde, ved at gøre det tilgængeligt for dem. Der bør sikres deltagelse i f.eks. ungdomsorganisationer for at skabe en fornemmelse af tilhørsforhold og give unge indflydelse som borgere.

Genopbygning af unges tillid til det europæiske projekt

| 1. | Europa-Kommissionen og Det Europæiske Ungdomsforum bør samarbejde om at analysere og forstå, hvordan unge får oplysninger fra og om EU, og udvikle en kommunikationsstrategi med henblik på at informere unge europæere om EU og om, hvordan man kan få en positiv indvirkning på EU-projektet. |
| --- | --- |

1.

Europa-Kommissionen og Det Europæiske Ungdomsforum bør samarbejde om at analysere og forstå, hvordan unge får oplysninger fra og om EU, og udvikle en kommunikationsstrategi med henblik på at informere unge europæere om EU og om, hvordan man kan få en positiv indvirkning på EU-projektet.

| 2. | For at bygge bro mellem unge og EU og EU's politikker bør der i alle medlemsstater tilrettelægges nationale og/eller regionale EU-festivaler for unge i forbindelse med europæiske initiativer. Disse festivaler, der kombinerer sociale, politiske og kulturelle aktiviteter, bør samle unge fra forskellige baggrunde. Disse arrangementer vil fremme læring og debat om EU og dets muligheder og sætte præg på dets politikker, samtidig med at deltagerne har det sjovt sammen. |
| --- | --- |

2.

For at bygge bro mellem unge og EU og EU's politikker bør der i alle medlemsstater tilrettelægges nationale og/eller regionale EU-festivaler for unge i forbindelse med europæiske initiativer. Disse festivaler, der kombinerer sociale, politiske og kulturelle aktiviteter, bør samle unge fra forskellige baggrunde. Disse arrangementer vil fremme læring og debat om EU og dets muligheder og sætte præg på dets politikker, samtidig med at deltagerne har det sjovt sammen.

Mobilitetsprogram: beskæftigelse og uddannelse for alle

| 1. | Medlemsstaterne og Europa-Kommissionen bør øge indsatsen for at overvinde de eksisterende hindringer for unges adgang til mobilitet. Adgangen til mobilitetsprogrammer bør forenkles og tilpasses bedre til unges forskellige behov. Der bør gives oplysninger og vejledning for at øge kendskabet til mulighederne for mobilitet. |
| --- | --- |

1.

Medlemsstaterne og Europa-Kommissionen bør øge indsatsen for at overvinde de eksisterende hindringer for unges adgang til mobilitet. Adgangen til mobilitetsprogrammer bør forenkles og tilpasses bedre til unges forskellige behov. Der bør gives oplysninger og vejledning for at øge kendskabet til mulighederne for mobilitet.

| 2. | EU's medlemsstater bør oprette en retlig ramme for anerkendelse og validering af kompetencer, som er tilegnet gennem mobilitetsprogrammer på nationalt og europæisk plan. Dette vil ikke alene give lige adgang til forskellige læringsmuligheder, men også validere de opnåede kompetencer og bidrage til social inklusion af unge. |
| --- | --- |

2.

EU's medlemsstater bør oprette en retlig ramme for anerkendelse og validering af kompetencer, som er tilegnet gennem mobilitetsprogrammer på nationalt og europæisk plan. Dette vil ikke alene give lige adgang til forskellige læringsmuligheder, men også validere de opnåede kompetencer og bidrage til social inklusion af unge.

Betydningen af ungdomsarbejde og ungdomsorganisationer for alle

| 1. | Medlemsstaterne og Europa-Kommissionen bør fremme og støtte en række virtuelle og fysiske rum, der er tilegnet kvalificeret ungdomsarbejde, med henblik på at imødekomme alle unges behov og interesser. |
| --- | --- |

1.

Medlemsstaterne og Europa-Kommissionen bør fremme og støtte en række virtuelle og fysiske rum, der er tilegnet kvalificeret ungdomsarbejde, med henblik på at imødekomme alle unges behov og interesser.

| 2. | Europa-Kommissionen og medlemsstaterne bør afsætte tilstrækkelig operationel finansiering, således at ungdomsarbejde og ungdomsorganisationer kan gennemføre bæredygtigt ungdomsarbejde, der er tilgængeligt, relevant og meningsfuldt for alle unge. |
| --- | --- |

2.

Europa-Kommissionen og medlemsstaterne bør afsætte tilstrækkelig operationel finansiering, således at ungdomsarbejde og ungdomsorganisationer kan gennemføre bæredygtigt ungdomsarbejde, der er tilgængeligt, relevant og meningsfuldt for alle unge.

---

| 15.6.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 189/5 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 189/5

---

Resolution vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om EU-arbejdsplanen for sport

(1. juli 2017 til 31. december 2020)

(2017/C 189/02)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION OG REPRÆSENTANTERNE FOR MEDLEMSSTATERNES REGERINGER

I.   INDLEDNING

| 1. | ERINDRER OM den kompetence, der er tillagt Den Europæiske Union, navnlig ved artikel 6 og 165 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, hvor det hedder, at sport er et område, hvor EU's tiltag bør understøtte, koordinere og supplere medlemsstaternes tiltag; |
| --- | --- |

1.

ERINDRER OM den kompetence, der er tillagt Den Europæiske Union, navnlig ved artikel 6 og 165 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, hvor det hedder, at sport er et område, hvor EU's tiltag bør understøtte, koordinere og supplere medlemsstaternes tiltag;

| 2. | MINDER OM resolutionen vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om en EU-arbejdsplan for sport for 2011-2014 (1) og 2014-2017 (2); |
| --- | --- |

2.

MINDER OM resolutionen vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om en EU-arbejdsplan for sport for 2011-2014 (1) og 2014-2017 (2);

| 3. | SER MED TILFREDSHED PÅ Kommissionens rapport vedrørende gennemførelsen og relevansen af EU-arbejdsplanen for sport 2014-2017 (3); |
| --- | --- |

3.

SER MED TILFREDSHED PÅ Kommissionens rapport vedrørende gennemførelsen og relevansen af EU-arbejdsplanen for sport 2014-2017 (3);

| 4. | MENER, at sport kan bidrage til de overordnede prioriteringer i EU's sikkerhedsmæssige, økonomiske og social- og arbejdsmarkedspolitiske dagsordener og navnlig til Europa 2020-strategien for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst; |
| --- | --- |

4.

MENER, at sport kan bidrage til de overordnede prioriteringer i EU's sikkerhedsmæssige, økonomiske og social- og arbejdsmarkedspolitiske dagsordener og navnlig til Europa 2020-strategien for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst;

| 5. | ANERKENDER, at sport spiller en positiv rolle i det tværsektorielle samarbejde på EU-plan og således er med til at sikre en bæredygtig udvikling og til på passende vis at tackle de overordnede socioøkonomiske og sikkerhedsrelaterede udfordringer, som EU står over for, herunder migration, social udstødelse, radikalisering, som kan føre til voldelig ekstremisme, arbejdsløshed samt en usund livsstil og fedme; |
| --- | --- |

5.

ANERKENDER, at sport spiller en positiv rolle i det tværsektorielle samarbejde på EU-plan og således er med til at sikre en bæredygtig udvikling og til på passende vis at tackle de overordnede socioøkonomiske og sikkerhedsrelaterede udfordringer, som EU står over for, herunder migration, social udstødelse, radikalisering, som kan føre til voldelig ekstremisme, arbejdsløshed samt en usund livsstil og fedme;

| 6. | ANERKENDER behovet for et passende samarbejde med interessenterne i sportens verden, bl.a. gennem den strukturerede dialog (4); |
| --- | --- |

6.

ANERKENDER behovet for et passende samarbejde med interessenterne i sportens verden, bl.a. gennem den strukturerede dialog (4);

| 7. | NOTERER SIG resultaterne af Eurobarometerundersøgelsen om sport og fysisk aktivitet, der blev offentliggjort i 2014, og som anerkender de store forskelle blandt medlemsstaterne, herunder med hensyn til resultaterne vedrørende frivilligt arbejde og stillesiddende adfærd, og NOTERER SIG de Eurostat-statistikker, der omfatter vigtige økonomiske og sociale data om sport; |
| --- | --- |

7.

NOTERER SIG resultaterne af Eurobarometerundersøgelsen om sport og fysisk aktivitet, der blev offentliggjort i 2014, og som anerkender de store forskelle blandt medlemsstaterne, herunder med hensyn til resultaterne vedrørende frivilligt arbejde og stillesiddende adfærd, og NOTERER SIG de Eurostat-statistikker, der omfatter vigtige økonomiske og sociale data om sport;

| 8. | ANERKENDER behovet for at samarbejde med tredjelande, især kandidatlande og potentielle EU-kandidatlande, for at fremme europæiske værdier gennem sportsdiplomati og med de kompetente internationale organisationer på sportsområdet, herunder Europarådet, Det Internationale Antidopingagentur (WADA) og Verdenssundhedsorganisationen (WHO); |
| --- | --- |

8.

ANERKENDER behovet for at samarbejde med tredjelande, især kandidatlande og potentielle EU-kandidatlande, for at fremme europæiske værdier gennem sportsdiplomati og med de kompetente internationale organisationer på sportsområdet, herunder Europarådet, Det Internationale Antidopingagentur (WADA) og Verdenssundhedsorganisationen (WHO);

| 9. | ER DERFOR ENIGE OM






  — | at videreudvikle en ramme for europæisk samarbejde på sportsområdet ved at fastlægge en tredje EU-arbejdsplan for sport for så vidt angår medlemsstaternes og Kommissionens indsatsområder |
| --- | --- | --- |

9.

ER DERFOR ENIGE OM

—

at videreudvikle en ramme for europæisk samarbejde på sportsområdet ved at fastlægge en tredje EU-arbejdsplan for sport for så vidt angår medlemsstaternes og Kommissionens indsatsområder

| — | en konkret tidsplan for denne arbejdsplan, nemlig den 1. juli 2017 til den 31. december 2020 |
| --- | --- |

—

en konkret tidsplan for denne arbejdsplan, nemlig den 1. juli 2017 til den 31. december 2020

| — | at aktiviteter på EU-plan inden for sport bør fokusere på de prioriterede emner, centrale spørgsmål, output samt arbejdsmetoder og -strukturer, der er anført i denne arbejdsplan, jf. bilag I; |
| --- | --- |

—

at aktiviteter på EU-plan inden for sport bør fokusere på de prioriterede emner, centrale spørgsmål, output samt arbejdsmetoder og -strukturer, der er anført i denne arbejdsplan, jf. bilag I;

II.   UDVIKLING AF SPORTENS EUROPÆISKE DIMENSION VED AT FASTLÆGGE EN EU-ARBEJDSPLAN

| 10. | FINDER, at denne EU-arbejdsplan for sport bør bygge på følgende vejledende mål:






  — | gennem tværsektorielt samarbejde sikre, at der på andre EU-politikområder er kendskab til, hvordan sport kan bidrage til opfyldelsen af de politikudfordringer, som EU står over for |
| --- | --- | --- |

10.

FINDER, at denne EU-arbejdsplan for sport bør bygge på følgende vejledende mål:

—

gennem tværsektorielt samarbejde sikre, at der på andre EU-politikområder er kendskab til, hvordan sport kan bidrage til opfyldelsen af de politikudfordringer, som EU står over for

| — | yderligere styrke evidensgrundlaget for sport |
| --- | --- |

—

yderligere styrke evidensgrundlaget for sport

| — | fremme en koordineret samarbejdstilgang mellem medlemsstaterne og Kommissionen og, hvor det er passende, med sportsbevægelsen og andre relevante interessenter med henblik på at skabe merværdi på sportsområdet på EU-plan på længere sigt |
| --- | --- |

—

fremme en koordineret samarbejdstilgang mellem medlemsstaterne og Kommissionen og, hvor det er passende, med sportsbevægelsen og andre relevante interessenter med henblik på at skabe merværdi på sportsområdet på EU-plan på længere sigt

| — | tage grænseoverskridende udfordringer op ved anvendelse af en koordineret EU-tilgang |
| --- | --- |

—

tage grænseoverskridende udfordringer op ved anvendelse af en koordineret EU-tilgang

| — | tage hensyn til sportens specifikke karakter |
| --- | --- |

—

tage hensyn til sportens specifikke karakter

| — | bidrage til de overordnede prioriteringer i EU's økonomiske og social- og arbejdsmarkedspolitiske dagsorden samt den bæredygtige udvikling for at sætte skub i beskæftigelsen, væksten og investeringerne og forberede perioden efter 2020 (5) |
| --- | --- |

—

bidrage til de overordnede prioriteringer i EU's økonomiske og social- og arbejdsmarkedspolitiske dagsorden samt den bæredygtige udvikling for at sætte skub i beskæftigelsen, væksten og investeringerne og forberede perioden efter 2020 (5)

| — | fremme ligestilling mellem kønnene |
| --- | --- |

—

fremme ligestilling mellem kønnene

| — | tage hensyn til forholdet mellem uddannelse og idræt, herunder dobbelte karrierer |
| --- | --- |

—

tage hensyn til forholdet mellem uddannelse og idræt, herunder dobbelte karrierer

| — | bygge på resultaterne af de første to EU-arbejdsplaner for sport |
| --- | --- |

—

bygge på resultaterne af de første to EU-arbejdsplaner for sport

| — | supplere og styrke virkningen af aktiviteter, der er iværksat under programmet Erasmus+ på sportsområdet |
| --- | --- |

—

supplere og styrke virkningen af aktiviteter, der er iværksat under programmet Erasmus+ på sportsområdet

| — | bidrage til udviklingen af breddeidræt i EU; |
| --- | --- |

—

bidrage til udviklingen af breddeidræt i EU;

| 11. | UNDERSTREGER, at denne EU-arbejdsplan bør være en fleksibel ramme og et fleksibelt instrument, som i tide kan tilpasses til udviklingen på sportsområdet, og som tager hensyn til kommende formandskabers prioriteter; |
| --- | --- |

11.

UNDERSTREGER, at denne EU-arbejdsplan bør være en fleksibel ramme og et fleksibelt instrument, som i tide kan tilpasses til udviklingen på sportsområdet, og som tager hensyn til kommende formandskabers prioriteter;

| 12. | ER ENIGE OM, at medlemsstaterne og Kommissionen bør give følgende emner og centrale spørgsmål høj prioritet i den periode, som denne arbejdsplan dækker. De kan suppleres af hvert formandskab i lyset af en eventuel ny udvikling:






  1) | sportens integritet, navnlig fremme af god forvaltningspraksis, herunder beskyttelse af mindreårige, sportens særlige karakter, bekæmpelse af korruption og aftalt spil samt bekæmpelse af doping; |
| --- | --- | --- |

12.

ER ENIGE OM, at medlemsstaterne og Kommissionen bør give følgende emner og centrale spørgsmål høj prioritet i den periode, som denne arbejdsplan dækker. De kan suppleres af hvert formandskab i lyset af en eventuel ny udvikling:

1)

sportens integritet, navnlig fremme af god forvaltningspraksis, herunder beskyttelse af mindreårige, sportens særlige karakter, bekæmpelse af korruption og aftalt spil samt bekæmpelse af doping;

| 2) | sportens økonomiske dimension, navnlig innovation inden for sport, og sport og det digitale indre marked |
| --- | --- |

2)

sportens økonomiske dimension, navnlig innovation inden for sport, og sport og det digitale indre marked

| 3) | sport og samfundet, navnlig social inklusion, træneres rolle, uddannelse i og gennem sport, sport og sundhed, sport og miljø og sport og medier samt sportsdiplomati. |
| --- | --- |

3)

sport og samfundet, navnlig social inklusion, træneres rolle, uddannelse i og gennem sport, sport og sundhed, sport og miljø og sport og medier samt sportsdiplomati.

I bilag I findes nærmere oplysninger om gennemførelsen af ovennævnte centrale spørgsmål.

| 13. | ER ENIGE OM,






  — | at EU-arbejdsplanen kan revideres af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, i lyset af de opnåede resultater og den politiske udvikling på EU-plan |
| --- | --- | --- |

13.

ER ENIGE OM,

—

at EU-arbejdsplanen kan revideres af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, i lyset af de opnåede resultater og den politiske udvikling på EU-plan

| — | at midtvejsovervejelserne om EU-arbejdsplanen kommer til at foregå i løbet af første halvår af 2019; |
| --- | --- |

—

at midtvejsovervejelserne om EU-arbejdsplanen kommer til at foregå i løbet af første halvår af 2019;

III.   ARBEJDSMETODER OG -STRUKTURER

| 14. | ANERKENDER, at der er et behov for at fortsætte det tætte samarbejde mellem medlemsstaterne og med Kommissionen for at gennemføre arbejdsplanen; ANERKENDER ligeledes, at sportsbevægelsen og relevante kompetente organisationer på nationalt, europæisk og internationalt plan såsom Europarådet, WADA og WHO bør inddrages tæt i dette samarbejde; |
| --- | --- |

14.

ANERKENDER, at der er et behov for at fortsætte det tætte samarbejde mellem medlemsstaterne og med Kommissionen for at gennemføre arbejdsplanen; ANERKENDER ligeledes, at sportsbevægelsen og relevante kompetente organisationer på nationalt, europæisk og internationalt plan såsom Europarådet, WADA og WHO bør inddrages tæt i dette samarbejde;

| 15. | ER AF FØLGENDE OPFATTELSE:
  Der bør fastsættes passende arbejdsstrukturer og -metoder som opfølgning af resultaterne fra de første to EU-arbejdsplaner og for at udvikle nye output i overensstemmelse med de prioriterede emner og centrale spørgsmål, jf. punkt 12 ovenfor.
  Møder i ekspertgrupper og klynger bør afholdes af Kommissionen, når det er relevant, på de politikområder, som bl.a. blev behandlet indgående i de tidligere og nuværende arbejdsplaner for sport.
  På initiativ af en eller flere medlemsstater kan der afholdes møder om emner af fælles interesse (grupper af interesserede medlemsstater). På disse møder vil der bl.a. blive arbejdet med peerlæringsaktiviteter blandt de deltagende medlemsstater.
  Andre strukturer og arbejdsmetoder kan omfatte formandskabskonferencer og -seminarer, uformelle møder mellem sportsministre og -direktører, kommissionsundersøgelser og kommissionskonferencer og seminarer.
  De centrale principper vedrørende de forskellige arbejdsmetoder er fastsat i bilag II.
  I andet halvår af 2020 vil gennemførelsen af denne EU-arbejdsplan blive evalueret af Rådet på grundlag af en rapport, som Kommissionen udarbejder i første halvdel af 2020; |
| --- | --- |

15.

ER AF FØLGENDE OPFATTELSE:

Der bør fastsættes passende arbejdsstrukturer og -metoder som opfølgning af resultaterne fra de første to EU-arbejdsplaner og for at udvikle nye output i overensstemmelse med de prioriterede emner og centrale spørgsmål, jf. punkt 12 ovenfor.

Møder i ekspertgrupper og klynger bør afholdes af Kommissionen, når det er relevant, på de politikområder, som bl.a. blev behandlet indgående i de tidligere og nuværende arbejdsplaner for sport.

På initiativ af en eller flere medlemsstater kan der afholdes møder om emner af fælles interesse (grupper af interesserede medlemsstater). På disse møder vil der bl.a. blive arbejdet med peerlæringsaktiviteter blandt de deltagende medlemsstater.

Andre strukturer og arbejdsmetoder kan omfatte formandskabskonferencer og -seminarer, uformelle møder mellem sportsministre og -direktører, kommissionsundersøgelser og kommissionskonferencer og seminarer.

De centrale principper vedrørende de forskellige arbejdsmetoder er fastsat i bilag II.

I andet halvår af 2020 vil gennemførelsen af denne EU-arbejdsplan blive evalueret af Rådet på grundlag af en rapport, som Kommissionen udarbejder i første halvdel af 2020;

IV.   YDERLIGERE SKRIDT

| 16. | OPFORDRER MEDLEMSSTATERNE TIL:






  — | at samarbejde med Kommissionen om gennemførelsen af denne EU-arbejdsplan på en effektiv måde og ved at bruge de arbejdsstrukturer og -metoder, der er nærmere angivet i denne resolution |
| --- | --- | --- |

16.

OPFORDRER MEDLEMSSTATERNE TIL:

—

at samarbejde med Kommissionen om gennemførelsen af denne EU-arbejdsplan på en effektiv måde og ved at bruge de arbejdsstrukturer og -metoder, der er nærmere angivet i denne resolution

| — | under hensyntagen til nærhedsprincippet og autonomien i sportens styrende strukturer at tage behørigt hensyn til denne EU-arbejdsplan ved politikudviklingen på nationalt plan |
| --- | --- |

—

under hensyntagen til nærhedsprincippet og autonomien i sportens styrende strukturer at tage behørigt hensyn til denne EU-arbejdsplan ved politikudviklingen på nationalt plan

| — | regelmæssigt at informere og, hvis det relevant, høre interessenterne i sportens verden om de fremskridt, der gøres med gennemførelsen af EU-arbejdsplanen, for at sikre, at aktiviteterne er relevante og synlige |
| --- | --- |

—

regelmæssigt at informere og, hvis det relevant, høre interessenterne i sportens verden om de fremskridt, der gøres med gennemførelsen af EU-arbejdsplanen, for at sikre, at aktiviteterne er relevante og synlige

| — | i relevant omfang at videreformidle de resultater, der opnås inden for rammerne af denne og tidligere EU-arbejdsplaner for sport, i medlemsstaterne og på passende niveauer |
| --- | --- |

—

i relevant omfang at videreformidle de resultater, der opnås inden for rammerne af denne og tidligere EU-arbejdsplaner for sport, i medlemsstaterne og på passende niveauer

| — | afholde møder om emner af fælles interesse (grupper af interesserede medlemsstater) |
| --- | --- |

—

afholde møder om emner af fælles interesse (grupper af interesserede medlemsstater)

| — | iværksætte og lede peerlæringsøvelser i samarbejde med Kommissionen; |
| --- | --- |

—

iværksætte og lede peerlæringsøvelser i samarbejde med Kommissionen;

| 17. | OPFORDRER RÅDETS FORMANDSKABER TIL:






  — | bl.a. i forbindelse med formandskabstrioen at tage hensyn til EU-arbejdsplanens prioriterede emner ved udarbejdelsen af deres program og bygge videre på de resultater, der allerede er opnået |
| --- | --- | --- |

17.

OPFORDRER RÅDETS FORMANDSKABER TIL:

—

bl.a. i forbindelse med formandskabstrioen at tage hensyn til EU-arbejdsplanens prioriterede emner ved udarbejdelsen af deres program og bygge videre på de resultater, der allerede er opnået

| — | at informere medlemsstaterne om igangværende eller planlagt arbejde i andre rådssammensætninger, der har indflydelse på sport |
| --- | --- |

—

at informere medlemsstaterne om igangværende eller planlagt arbejde i andre rådssammensætninger, der har indflydelse på sport

| — | hvis det er relevant, at foreslå et nyt udkast til EU-arbejdsplan for den næste periode ved afslutningen af perioden, som denne resolution dækker, på grundlag af en rapport fra Kommissionen; |
| --- | --- |

—

hvis det er relevant, at foreslå et nyt udkast til EU-arbejdsplan for den næste periode ved afslutningen af perioden, som denne resolution dækker, på grundlag af en rapport fra Kommissionen;

| — | overveje en evaluering af den strukturerede dialog med idrætsbevægelsen (6). |
| --- | --- |

—

overveje en evaluering af den strukturerede dialog med idrætsbevægelsen (6).

| 18. | OPFORDRER KOMMISSIONEN TIL:






  — | at samarbejde med medlemsstaterne om gennemførelsen af denne arbejdsplan, navnlig med hensyn til de output, som er beskrevet i bilag I |
| --- | --- | --- |

18.

OPFORDRER KOMMISSIONEN TIL:

—

at samarbejde med medlemsstaterne om gennemførelsen af denne arbejdsplan, navnlig med hensyn til de output, som er beskrevet i bilag I

| — | at informere medlemsstaterne om igangværende eller planlagte initiativer på andre EU-politikområder, som har indvirkning på sport, og om udviklingen med hensyn hertil i Kommissionen |
| --- | --- |

—

at informere medlemsstaterne om igangværende eller planlagte initiativer på andre EU-politikområder, som har indvirkning på sport, og om udviklingen med hensyn hertil i Kommissionen

| — | at underrette Sportsgruppen om ekspertgruppernes mandater |
| --- | --- |

—

at underrette Sportsgruppen om ekspertgruppernes mandater

| — | at støtte medlemsstaterne og andre relevante aktører i forbindelse med deres aktiviteter inden for de emner og centrale spørgsmål, der er fastlagt i denne resolution, navnlig ved






  — | at undersøge metoder til at fremme deltagelsen af medlemsstaterne og eksperter og invitere repræsentanter fra sportsbevægelsen og, hvor det er relevant, andre interessenter til at deltage i de i bilag I anførte ekspertgrupper, idet der sikres et stærkt og sammenhængende niveau af repræsentativitet og ekspertise |
| --- | --- | --- |

—

at støtte medlemsstaterne og andre relevante aktører i forbindelse med deres aktiviteter inden for de emner og centrale spørgsmål, der er fastlagt i denne resolution, navnlig ved

—

at undersøge metoder til at fremme deltagelsen af medlemsstaterne og eksperter og invitere repræsentanter fra sportsbevægelsen og, hvor det er relevant, andre interessenter til at deltage i de i bilag I anførte ekspertgrupper, idet der sikres et stærkt og sammenhængende niveau af repræsentativitet og ekspertise

| — | at nedsætte ekspertgrupper på følgende områder:






  — | integritet |
| --- | --- | --- |

—

at nedsætte ekspertgrupper på følgende områder:

—

integritet

| — | udvikling af færdigheder og menneskelige ressourcer i forbindelse med sport |
| --- | --- |

—

udvikling af færdigheder og menneskelige ressourcer i forbindelse med sport

| — | at etablere andre former for støtte til fremme af udveksling af god praksis og peerlæring samt opbygning af viden (f.eks. undersøgelser) |
| --- | --- |

—

at etablere andre former for støtte til fremme af udveksling af god praksis og peerlæring samt opbygning af viden (f.eks. undersøgelser)

| — | at yde den nødvendige ekspertviden om dopingbekæmpelse, navnlig med hensyn til EU-rettens forenelighed med en eventuel foreståede revision af WADA's antidopingkodeks; |
| --- | --- |

—

at yde den nødvendige ekspertviden om dopingbekæmpelse, navnlig med hensyn til EU-rettens forenelighed med en eventuel foreståede revision af WADA's antidopingkodeks;

| — | at yde logistisk og teknisk støtte til indsamling og formidling af relevante dokumenter og oplysninger om EU's sportspolitik; |
| --- | --- |

—

at yde logistisk og teknisk støtte til indsamling og formidling af relevante dokumenter og oplysninger om EU's sportspolitik;

| — | at afholde særlige klyngemøder på de politikområder, der blev behandlet indgående i den tidligere og den nuværende arbejdsplan for sport. Formålet med disse møder er at drøfte politisk relevante resultater af EU-finansierede projekter, som gavner sport, samt fremme udveksling af god praksis og viden om specifikke emner med det formål at gøre status over de hidtidige fremskridt og finde ud af, hvor der er behov for en yderligere indsats, navnlig på de områder, der er anført i bilag I. Denne type møder afholdes mindst en gang om året. |
| --- | --- |

—

at afholde særlige klyngemøder på de politikområder, der blev behandlet indgående i den tidligere og den nuværende arbejdsplan for sport. Formålet med disse møder er at drøfte politisk relevante resultater af EU-finansierede projekter, som gavner sport, samt fremme udveksling af god praksis og viden om specifikke emner med det formål at gøre status over de hidtidige fremskridt og finde ud af, hvor der er behov for en yderligere indsats, navnlig på de områder, der er anført i bilag I. Denne type møder afholdes mindst en gang om året.

| — | at sikre en opfølgning af det arbejde, der er udført af tidligere grupper på højt plan, der er oprettet af Kommissionen, om »breddeidræt« og »sport og diplomati«; |
| --- | --- |

—

at sikre en opfølgning af det arbejde, der er udført af tidligere grupper på højt plan, der er oprettet af Kommissionen, om »breddeidræt« og »sport og diplomati«;

| — | at sikre en opfølgning af henstillingerne fra den foregående ekspertgruppe om god forvaltningspraksis og sikre kontinuitet om aktuelle emner vedrørende bekæmpelse af aftalt spil; |
| --- | --- |

—

at sikre en opfølgning af henstillingerne fra den foregående ekspertgruppe om god forvaltningspraksis og sikre kontinuitet om aktuelle emner vedrørende bekæmpelse af aftalt spil;

| — | at fremme anerkendelse af færdigheder og kompetencer inden for sport; |
| --- | --- |

—

at fremme anerkendelse af færdigheder og kompetencer inden for sport;

| — | at fremme den strukturerede dialog om sport, herunder årlig afholdelse af et EU-sportsforum, der samler alle de vigtigste interessenter på sportens forskellige niveauer |
| --- | --- |

—

at fremme den strukturerede dialog om sport, herunder årlig afholdelse af et EU-sportsforum, der samler alle de vigtigste interessenter på sportens forskellige niveauer

| — | at udvikle den årlige europæiske idrætsuge og fremme denne uge året rundt som et værktøj til at fremme deltagelsen i sport og fysisk aktivitet i tråd med prioriteringerne i denne arbejdsplan |
| --- | --- |

—

at udvikle den årlige europæiske idrætsuge og fremme denne uge året rundt som et værktøj til at fremme deltagelsen i sport og fysisk aktivitet i tråd med prioriteringerne i denne arbejdsplan

| — | at støtte de prioriterede emner og tilsvarende centrale spørgsmål, der er fastsat i denne arbejdsplan, idet der drages fordel af programmet Erasmus+ og andre relevante EU-programmer samt europæiske struktur- og investeringsfonde |
| --- | --- |

—

at støtte de prioriterede emner og tilsvarende centrale spørgsmål, der er fastsat i denne arbejdsplan, idet der drages fordel af programmet Erasmus+ og andre relevante EU-programmer samt europæiske struktur- og investeringsfonde

| — | i første halvdel af 2020 at vedtage en rapport om arbejdsplanens gennemførelse og relevans på grundlag af frivillige bidrag fra medlemsstaterne. Denne rapport skal danne grundlag for udarbejdelsen af en eventuel ny EU-arbejdsplan i andet halvår af 2020 |
| --- | --- |

—

i første halvdel af 2020 at vedtage en rapport om arbejdsplanens gennemførelse og relevans på grundlag af frivillige bidrag fra medlemsstaterne. Denne rapport skal danne grundlag for udarbejdelsen af en eventuel ny EU-arbejdsplan i andet halvår af 2020

| — | at offentliggøre de output, der er opnået i arbejdsstrukturerne i denne og tidligere EU-arbejdsplaner for sport, hvis det er relevant; |
| --- | --- |

—

at offentliggøre de output, der er opnået i arbejdsstrukturerne i denne og tidligere EU-arbejdsplaner for sport, hvis det er relevant;

---

(1)  EUT C 162 af 1.6.2011, s. 1.

(2)  EUT C 183 af 14.6.2014, s. 12.

(3)  5516/17 + ADD 1.

(4)  Rådets resolution af 18. november 2010, hvor Rådet besluttede regelmæssigt — almindeligvis i tilknytning til en samling i Rådet — at indkalde til et uformelt møde mellem ledende repræsentanter for EU's offentlige myndigheder og sportsbevægelsen med henblik på udveksling af synspunkter om sportsrelaterede spørgsmål i EU (EUT C 322 af 27.11.2010, s. 1).

(5)  Juncker-Kommissionens ti politiske prioriteringer (https://ec.europa.eu/commission/publications/president-junckers-political-guidelines_da).

(6)  Herunder Rådets resolution af 18. november 2010 om den strukturerede dialog.

---

BILAG I

Centrale spørgsmål (punkt 12), ønskede output og dertil svarende arbejdsstrukturer

| Centrale spørgsmål | Arbejdsmetoder/opgaver | Output og måldato | Ansvarlig(e) aktør(er) |
| --- | --- | --- | --- |
| Prioritet 1: Sportens integritet |
| Antidoping | Rådet og dets forberedende organer

  Ekspertviden om bekæmpelse af antidoping, som skal udarbejdes af ekspertmøder og drøftes i Sportsgruppen, navnlig forenelighed med EU-retten, hvad angår en eventuel forestående revision af WADA's antidopingkodeks | 2017-2019







  — | EU-bidrag |

Centrale spørgsmål

Arbejdsmetoder/opgaver

Output og måldato

Ansvarlig(e) aktør(er)

Prioritet 1: Sportens integritet

Antidoping

Rådet og dets forberedende organer

Ekspertviden om bekæmpelse af antidoping, som skal udarbejdes af ekspertmøder og drøftes i Sportsgruppen, navnlig forenelighed med EU-retten, hvad angår en eventuel forestående revision af WADA's antidopingkodeks

2017-2019

—

EU-bidrag

Kommissionen og formandskabet

Udarbejdelse af EU's og dets medlemsstaters holdning forud for møderne i CAHAMA og WADA, eventuelt støttet med ekspertmøder.

2017-2020

| — | EU-holdning |
| --- | --- |

—

EU-holdning

Kommissionen og formandskabet

Seminar

Metoder til at forebygge brug af doping blandt unge inden for professionel idræt og breddeidræt

Andet halvår 2017

| — | rapport |
| --- | --- |

—

rapport

| — | udveksling af bedste praksis |
| --- | --- |

—

udveksling af bedste praksis

Formandskabet

God forvaltningspraksis

Ekspertgruppe

Integritet

Anvendelse af internationale anerkendte standarder for god forvaltningspraksis og korruptionsbekæmpelse og navnlig initiativer fra uden for sportsverdenen, der skal anvendes inden for sport

Aftalt spil

2018-2020

| — | udveksling af bedste praksis |
| --- | --- |

—

udveksling af bedste praksis

| — | rapport |
| --- | --- |

—

rapport

Kommissionen

Rådet og dets forberedende organer

Henstillinger vedrørende mulige fremtidige tiltag mod korruption inden for sport på EU-plan.

Andet halvår 2019

| — | (evt.) Rådets konklusioner |
| --- | --- |

—

(evt.) Rådets konklusioner

Formandskabet

Beskyttelse af mindreårige

Undersøgelse

Udbredelsen af børnemisbrug inden for sport

Første halvår 2019

| — | rapport |
| --- | --- |

—

rapport

Kommissionen

Seminar

Opfølgning af henstillingerne om beskyttelse af unge idrætsudøvere og sikring af børns rettigheder inden for sport (1)

Andet halvår 2019

| — | udveksling af god praksis |
| --- | --- |

—

udveksling af god praksis

| — | rapport |
| --- | --- |

—

rapport

Formandskabet

Rådet og dets forberedende organer

Beskyttelse af mindreåriges fysiske og moralske integritet inden for bredde- og eliteidræt.

Andet halvår 2019

| — | (evt.) Rådets konklusioner |
| --- | --- |

—

(evt.) Rådets konklusioner

Formandskabet

Sportens særlige karakter

Gruppe af interesserede medlemsstater

EU-ret vedrørende sport og sportsorganisationer

Første halvår 2019

| — | (evt.) henstillinger/status |
| --- | --- |

—

(evt.) henstillinger/status

SE, FR, ES, NL

Seminar

Sportens særlige karakter inden for EU

Andet halvår 2019

| — | udveksling af synspunkter |
| --- | --- |

—

udveksling af synspunkter

| — | rapport |
| --- | --- |

—

rapport

Kommissionen

Prioritet 2: Sportens økonomiske dimension

Innovation inden for sport

Klyngemøde

De økonomiske fordele ved sport gennem Sport Satellite Accounts (SSA). Den praktiske anvendelse af SSA'er for politiske beslutningstagere på sportsområdet.

Første halvår 2018

| — | udveksling af bedste praksis |
| --- | --- |

—

udveksling af bedste praksis

Kommissionen

Rådet og dets forberedende organer

Skabe opmærksomhed om sportens økonomiske dimension, navnlig med hensyn til Europa 2020-strategien — fokus på de økonomiske fordele ved sport og innovation

Andet halvår 2018

| — | (evt.) Rådets konklusioner |
| --- | --- |

—

(evt.) Rådets konklusioner

Formandskabet

Konference

Skabe opmærksomhed om sportens økonomiske dimension, navnlig med hensyn til Europa 2020-strategien — fokus på de økonomiske fordele ved sport og innovation

Andet halvår 2018

| — | udveksling af bedste praksis |
| --- | --- |

—

udveksling af bedste praksis

| — | rapport |
| --- | --- |

—

rapport

Formandskabet

Sport og det digitale indre marked

Seminar

Fordelene og udfordringerne ved det digitale indre marked med henblik på bedre finansiering og markedsføring af sport

Første halvår 2019

| — | rapport |
| --- | --- |

—

rapport

Formandskabet

Prioritet 3: Sport og samfundet

Sport og medier

Konference

Mediernes rolle og indflydelse inden for sport

Første halvår 2020

| — | rapport og udveksling af bedste praksis |
| --- | --- |

—

rapport og udveksling af bedste praksis

Formandskabet

Rådet og dets forberedende organer

Mediernes rolle og indflydelse inden for sport

| — | (evt.) Rådets konklusioner |
| --- | --- |

—

(evt.) Rådets konklusioner

Formandskabet

Træneres rolle

Rådet og dets forberedende organer

Træneres rolle i samfundet

Andet halvår 2017

| — | (evt.) Rådets konklusioner |
| --- | --- |

—

(evt.) Rådets konklusioner

Formandskabet

Konference

Træneres rolle, status og ansvar i samfundet.

Andet halvår 2017

| — | rapport |
| --- | --- |

—

rapport

| — | udveksling af bedste praksis |
| --- | --- |

—

udveksling af bedste praksis

Formandskabet

Uddannelse inden for og gennem sport

Konference

Fysisk aktivitet, sport og idrætsudøveres dobbelte karriere med fokus på universitetsuddannelse og almen uddannelse

Andet halvår 2017

| — | rapport |
| --- | --- |

—

rapport

| — | udveksling af bedste praksis |
| --- | --- |

—

udveksling af bedste praksis

Formandskabet

Ekspertgruppe

Udvikling af færdigheder og menneskelige ressourcer i forbindelse med sport.

2018-2020

| — | retningslinjer |
| --- | --- |

—

retningslinjer

Kommissionen

Seminar

Sportskvalifikationer og -kompetencer for trænere

Første halvår 2020

| — | rapport |
| --- | --- |

—

rapport

Formandskabet

Social inklusion

Rådet og dets forberedende organer

Fremme af europæiske værdier gennem sport

Første halvår 2018

| — | (evt.) Rådets konklusioner |
| --- | --- |

—

(evt.) Rådets konklusioner

Formandskabet

Konference

Breddeidræt som et middel til integration og som et bindeled mellem tradition og innovation

Første halvår 2018

| — | rapport |
| --- | --- |

—

rapport

Formandskabet

Undersøgelse

Adgang til sport for personer med handicap

Andet halvår 2018

| — | rapport |
| --- | --- |

—

rapport

Kommissionen

Rådet og dets forberedende organer

Adgang til sport for personer med handicap

Første halvår 2019

| — | (evt.) Rådets konklusioner |
| --- | --- |

—

(evt.) Rådets konklusioner

Formandskabet

Konference

Fordelene ved at dyrke sport under organiserede former for personer med færre muligheder

Første halvår 2019

| — | håndbog med bedste praksis/eksempler |
| --- | --- |

—

håndbog med bedste praksis/eksempler

Formandskabet

Klyngemøde

Fremme af sundhedsfremmende fysisk aktivitet

Andet halvår 2017

| — | udveksling af bedste praksis |
| --- | --- |

—

udveksling af bedste praksis

Kommissionen

Sport og sundhed

Seminar

Sport og fysisk aktivitet på arbejdspladsen

Andet halvår 2018

| — | rapport |
| --- | --- |

—

rapport

Formandskabet

Sport og miljø

Gruppe af interesserede medlemsstater

Byudvikling, natursport, miljømæssig bæredygtighed i forbindelse med større sportsbegivenheder, miljøvenlige og energieffektive sportsanlæg

2019-2020

| — | udveksling af viden og bedste praksis |
| --- | --- |

—

udveksling af viden og bedste praksis

| — | rapport |
| --- | --- |

—

rapport

FR, DE, PT

Sportsdiplomati

Undersøgelse

Sport til støtte for EU's eksterne forbindelser

Andet halvår 2017

| — | Henstillinger på grundlag af casestudier og god praksis |
| --- | --- |

—

Henstillinger på grundlag af casestudier og god praksis

Kommissionen

Seminar

Opfølgning med hensyn til Kommissionens højniveaugruppe, Rådets konklusioner fra november 2016 og seminaret om sportsdiplomati

Andet halvår 2017

| — | Strategi for det videre forløb |
| --- | --- |

—

Strategi for det videre forløb

Kommissionen

---

(1)  Ekspertgruppen vedrørende God Forvaltningspraksis: »Challenges: Violence that minors have to be protected from in sport«, henstillinger om beskyttelse af unge idrætsudøvere og sikring af børns rettigheder inden for sport, juli 2016, s. 12.

---

BILAG II

Principper vedrørende arbejdsmetoderne, strukturerne og rapporteringen

| — | Deltagelsen i arbejdet i ekspertgrupperne, klyngemøderne og grupperne af interesserede medlemsstater er frivillig og åben for alle medlemsstater. |
| --- | --- |

—

Deltagelsen i arbejdet i ekspertgrupperne, klyngemøderne og grupperne af interesserede medlemsstater er frivillig og åben for alle medlemsstater.

| — | Kommissionen vil sikre den mest hensigtsmæssige og effektive deltagelse af eksperter fra forskellige områder, herunder den offentlige forvaltning og interessenter i sportens verden. |
| --- | --- |

—

Kommissionen vil sikre den mest hensigtsmæssige og effektive deltagelse af eksperter fra forskellige områder, herunder den offentlige forvaltning og interessenter i sportens verden.

| — | De nærmere regler for deltagelse i Kommissionens ekspertgrupper og de dermed forbundne arbejdsprocedurer er omfattet af Kommissionens afgørelse af 30. maj 2016 (1). |
| --- | --- |

—

De nærmere regler for deltagelse i Kommissionens ekspertgrupper og de dermed forbundne arbejdsprocedurer er omfattet af Kommissionens afgørelse af 30. maj 2016 (1).

| — | Grupper af interesserede medlemsstater kan fastlægge deres egne arbejdsmetoder og -strukturer afhængigt af deres specifikke behov og ønskede resultater. Kommissionen inddrages i relevant omfang i disse gruppers arbejde. |
| --- | --- |

—

Grupper af interesserede medlemsstater kan fastlægge deres egne arbejdsmetoder og -strukturer afhængigt af deres specifikke behov og ønskede resultater. Kommissionen inddrages i relevant omfang i disse gruppers arbejde.

| — | Kommissionen aflægger rapport til Sportsgruppen om, hvordan arbejdet skrider frem i de respektive ekspertgrupper og klyngemøder, og forelægger deres output. Grupper af interesserede medlemsstater udnævner en repræsentant til at gøre det samme. |
| --- | --- |

—

Kommissionen aflægger rapport til Sportsgruppen om, hvordan arbejdet skrider frem i de respektive ekspertgrupper og klyngemøder, og forelægger deres output. Grupper af interesserede medlemsstater udnævner en repræsentant til at gøre det samme.

| — | Såfremt det er relevant, yder Rådets Sportsgruppe yderligere rådgivning med henblik på at sikre de ønskede resultater og overholdelsen af tidsplanen. |
| --- | --- |

—

Såfremt det er relevant, yder Rådets Sportsgruppe yderligere rådgivning med henblik på at sikre de ønskede resultater og overholdelsen af tidsplanen.

| — | Alle gruppernes mødedagsordener og mødereferater gøres tilgængelige for samtlige medlemsstater uanset omfanget af deres deltagelse på et givet område. Gruppernes output offentliggøres og videreformidles på EU-plan og nationalt plan. |
| --- | --- |

—

Alle gruppernes mødedagsordener og mødereferater gøres tilgængelige for samtlige medlemsstater uanset omfanget af deres deltagelse på et givet område. Gruppernes output offentliggøres og videreformidles på EU-plan og nationalt plan.

| — | De forskellige arbejdsmetoders output giver input til Kommissionens rapport om gennemførelsen af arbejdsplanen. |
| --- | --- |

—

De forskellige arbejdsmetoders output giver input til Kommissionens rapport om gennemførelsen af arbejdsplanen.

---

(1)  Commission Decision C(2016) 3301 final of 30 May 2016 establishing horizontal rules on the creation and operation of Commission expert groups.

---

HENSTILLINGER

Rådet

| 15.6.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 189/15 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 189/15

---

RÅDETS HENSTILLING

af 22. maj 2017

om den europæiske referenceramme for kvalifikationer for livslang læring og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets henstilling af 23. april 2008 om etablering af den europæiske referenceramme for kvalifikationer for livslang læring

(2017/C 189/03)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 165 og 166,

som henviser til forslag fra Europa-Kommissionen, og

som tager følgende i betragtning:

| (1) | Kvalifikationer tjener mange forskellige formål. De signalerer over for arbejdsgivere, hvad indehaverne i princippet ved og kan gøre (»læringsresultater«). De kan være en forudsætning for at få adgang til visse lovregulerede erhverv. De hjælper uddannelsesmyndigheder og -udbydere med at afgøre, hvilket niveau og indhold af læring en person har opnået. De er også vigtige for den enkelte person som et udtryk for, hvad vedkommende har tilegnet sig. Kvalifikationer spiller derfor en vigtig rolle, idet de medvirker til at forbedre beskæftigelsesevnen, fremmer mobilitet og giver adgang til videreuddannelse. |
| --- | --- |

(1)

Kvalifikationer tjener mange forskellige formål. De signalerer over for arbejdsgivere, hvad indehaverne i princippet ved og kan gøre (»læringsresultater«). De kan være en forudsætning for at få adgang til visse lovregulerede erhverv. De hjælper uddannelsesmyndigheder og -udbydere med at afgøre, hvilket niveau og indhold af læring en person har opnået. De er også vigtige for den enkelte person som et udtryk for, hvad vedkommende har tilegnet sig. Kvalifikationer spiller derfor en vigtig rolle, idet de medvirker til at forbedre beskæftigelsesevnen, fremmer mobilitet og giver adgang til videreuddannelse.

| (2) | Kvalifikationer er det formelle resultat af en kompetent myndigheds vurderings- og valideringsproces og antager ofte form af dokumenter såsom certifikater eller eksamensbeviser. De viser, at en person har opnået læringsresultater i overensstemmelse med fastsatte standarder. Disse læringsresultater kan erhverves ad mange forskellige veje i formelt, ikkeformelt og uformelt regi, både nationalt og internationalt. Oplysninger om læringsresultater bør være lettilgængelige og gennemsigtige. |
| --- | --- |

(2)

Kvalifikationer er det formelle resultat af en kompetent myndigheds vurderings- og valideringsproces og antager ofte form af dokumenter såsom certifikater eller eksamensbeviser. De viser, at en person har opnået læringsresultater i overensstemmelse med fastsatte standarder. Disse læringsresultater kan erhverves ad mange forskellige veje i formelt, ikkeformelt og uformelt regi, både nationalt og internationalt. Oplysninger om læringsresultater bør være lettilgængelige og gennemsigtige.

| (3) | Ved Europa-Parlamentets og Rådets henstilling af 23. april 2008 om etablering af den europæiske referenceramme for kvalifikationer for livslang læring (1) blev der etableret en fælles referenceramme bestående af otte kvalifikationsniveauer udtrykt som læringsresultater med stigende kompetenceniveauer. De fungerer som konverteringsredskab mellem forskellige kvalifikationssystemer og deres niveauer. Målet med den europæiske referenceramme for kvalifikationer for livslang læring (EQF) er at forbedre gennemsigtigheden, sammenligneligheden og overførbarheden af folks kvalifikationer. |
| --- | --- |

(3)

Ved Europa-Parlamentets og Rådets henstilling af 23. april 2008 om etablering af den europæiske referenceramme for kvalifikationer for livslang læring (1) blev der etableret en fælles referenceramme bestående af otte kvalifikationsniveauer udtrykt som læringsresultater med stigende kompetenceniveauer. De fungerer som konverteringsredskab mellem forskellige kvalifikationssystemer og deres niveauer. Målet med den europæiske referenceramme for kvalifikationer for livslang læring (EQF) er at forbedre gennemsigtigheden, sammenligneligheden og overførbarheden af folks kvalifikationer.

| (4) | De bredere formål med denne henstilling var at bidrage til moderniseringen af uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemerne og at forbedre beskæftigelsesevnen, mobiliteten og den sociale integration af arbejdstagere og lærende. Den havde videre til formål at bygge bro mellem formel, ikkeformel og uformel læring samt støtte valideringen af læringsresultater, som er opnået i forskellige sammenhænge. |
| --- | --- |

(4)

De bredere formål med denne henstilling var at bidrage til moderniseringen af uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemerne og at forbedre beskæftigelsesevnen, mobiliteten og den sociale integration af arbejdstagere og lærende. Den havde videre til formål at bygge bro mellem formel, ikkeformel og uformel læring samt støtte valideringen af læringsresultater, som er opnået i forskellige sammenhænge.

| (5) | Medlemsstaterne har udviklet eller er ved at udvikle nationale kvalifikationsrammer baseret på læringsresultater og knytter disse til EQF gennem en »henvisningsproces«. Deskriptorerne for EQF-niveauer og læringsresultater medvirker til at øge gennemsigtigheden og sammenligneligheden af kvalifikationer i forskellige nationale systemer. De medvirker også til en generel omstilling til princippet om læringsresultater inden for uddannelse. Henvisninger til EQF bør ske gennem de nationale kvalifikationsrammer, eller, når disse ikke forefindes, de nationale kvalifikationssystemer (i det følgende benævnt »nationale kvalifikationsrammer eller -systemer«). |
| --- | --- |

(5)

Medlemsstaterne har udviklet eller er ved at udvikle nationale kvalifikationsrammer baseret på læringsresultater og knytter disse til EQF gennem en »henvisningsproces«. Deskriptorerne for EQF-niveauer og læringsresultater medvirker til at øge gennemsigtigheden og sammenligneligheden af kvalifikationer i forskellige nationale systemer. De medvirker også til en generel omstilling til princippet om læringsresultater inden for uddannelse. Henvisninger til EQF bør ske gennem de nationale kvalifikationsrammer, eller, når disse ikke forefindes, de nationale kvalifikationssystemer (i det følgende benævnt »nationale kvalifikationsrammer eller -systemer«).

| (6) | Kvalifikationer er mere gennemsigtige og sammenlignelige, hvis de præsenteres i dokumenter, der indeholder en henvisning til det gældende EQF-niveau og en beskrivelse af de opnåede læringsresultater. |
| --- | --- |

(6)

Kvalifikationer er mere gennemsigtige og sammenlignelige, hvis de præsenteres i dokumenter, der indeholder en henvisning til det gældende EQF-niveau og en beskrivelse af de opnåede læringsresultater.

| (7) | En bred vifte af interessenter bør inddrages i gennemførelsen af EQF på unionsplan og på nationalt plan med henblik på at sikre bred støtte hertil. De vigtigste interessenter omfatter alle lærende, uddannelsesudbydere, myndigheder på kvalifikationsområdet, kvalitetssikringsorganer, arbejdsgivere, fagforeninger, industri-, handels- og håndværkskamre, organer, der medvirker i anerkendelsen af akademiske og faglige kvalifikationer, arbejdsformidlingstjenester og tjenester med ansvar for integration af migranter. |
| --- | --- |

(7)

En bred vifte af interessenter bør inddrages i gennemførelsen af EQF på unionsplan og på nationalt plan med henblik på at sikre bred støtte hertil. De vigtigste interessenter omfatter alle lærende, uddannelsesudbydere, myndigheder på kvalifikationsområdet, kvalitetssikringsorganer, arbejdsgivere, fagforeninger, industri-, handels- og håndværkskamre, organer, der medvirker i anerkendelsen af akademiske og faglige kvalifikationer, arbejdsformidlingstjenester og tjenester med ansvar for integration af migranter.

| (8) | I sin rapport til Europa-Parlamentet og Rådet af 19. december 2013 om evaluering af EQF konkluderer Kommissionen, at EQF generelt er accepteret som et referencepunkt for udvikling af nationale kvalifikationsrammer, gennemførelse af læringsresultattilgangen og øgning af gennemskueligheden og anerkendelsen af færdigheder og kompetencer. Kommissionen understregede, at EU bør gøre det muligt for lærende og arbejdstagere at gøre deres færdigheder og kompetencer mere synlige, uanset hvor de har erhvervet dem. |
| --- | --- |

(8)

I sin rapport til Europa-Parlamentet og Rådet af 19. december 2013 om evaluering af EQF konkluderer Kommissionen, at EQF generelt er accepteret som et referencepunkt for udvikling af nationale kvalifikationsrammer, gennemførelse af læringsresultattilgangen og øgning af gennemskueligheden og anerkendelsen af færdigheder og kompetencer. Kommissionen understregede, at EU bør gøre det muligt for lærende og arbejdstagere at gøre deres færdigheder og kompetencer mere synlige, uanset hvor de har erhvervet dem.

| (9) | Kommissionen konkluderede også i rapporten, at EQF-rådgivningsgruppen har ydet effektiv vejledning til de nationale henvisningsprocesser og har opbygget tillid og forståelse mellem de deltagende lande. Det blev endvidere konkluderet, at effektiviteten af EQF's nationale koordinationspunkter i vid udstrækning afhænger af, hvor tæt forbundet de er med den nationale forvaltning af henvisningsprocessen. |
| --- | --- |

(9)

Kommissionen konkluderede også i rapporten, at EQF-rådgivningsgruppen har ydet effektiv vejledning til de nationale henvisningsprocesser og har opbygget tillid og forståelse mellem de deltagende lande. Det blev endvidere konkluderet, at effektiviteten af EQF's nationale koordinationspunkter i vid udstrækning afhænger af, hvor tæt forbundet de er med den nationale forvaltning af henvisningsprocessen.

| (10) | I betragtning af den positive evaluering af denne gruppe er videreførelsen af EQF-rådgivningsgruppen afgørende for at sikre en konsekvent, sammenhængende, gennemskuelig og samordnet gennemførelse af denne henstilling. |
| --- | --- |

(10)

I betragtning af den positive evaluering af denne gruppe er videreførelsen af EQF-rådgivningsgruppen afgørende for at sikre en konsekvent, sammenhængende, gennemskuelig og samordnet gennemførelse af denne henstilling.

| (11) | Gennemsigtighed og anerkendelse af færdigheder og kvalifikationer er en af de nye prioriteter under Rådets og Kommissionens fælles rapport for 2015 om gennemførelse af strategirammen for det europæiske samarbejde på uddannelsesområdet (ET 2020). I rapporten fremhæves det, at EQF bør videreudvikles med henblik på at forbedre gennemsigtigheden og sammenligneligheden af kvalifikationer. For så vidt angår nyligt tilkomne migranter understreger rapporten tillige, at eksisterende gennemsigtighedsinstrumenter også kan bidrage til en bedre forståelse af kvalifikationer erhvervet uden for EU i EU og omvendt. |
| --- | --- |

(11)

Gennemsigtighed og anerkendelse af færdigheder og kvalifikationer er en af de nye prioriteter under Rådets og Kommissionens fælles rapport for 2015 om gennemførelse af strategirammen for det europæiske samarbejde på uddannelsesområdet (ET 2020). I rapporten fremhæves det, at EQF bør videreudvikles med henblik på at forbedre gennemsigtigheden og sammenligneligheden af kvalifikationer. For så vidt angår nyligt tilkomne migranter understreger rapporten tillige, at eksisterende gennemsigtighedsinstrumenter også kan bidrage til en bedre forståelse af kvalifikationer erhvervet uden for EU i EU og omvendt.

| (12) | EQF og de nationale kvalifikationsrammer eller -systemer, som har etableret henvisninger dertil, kan støtte eksisterende anerkendelsespraksis takket være den styrkede tillid til, forståelse af og sammenlignelighed af kvalifikationer, som de fremmer. Dette kan gøre det lettere at gennemføre anerkendelsesprocessen på uddannelsesområdet og arbejdsmarkedet. Overordnede kvalifikationsrammer såsom EQF kan tjene som informationsværktøjer for anerkendelsespraksis som nævnt i henstillingen om brugen af kvalifikationsrammer i anerkendelsen af udenlandske kvalifikationer som vedtaget under konventionen om anerkendelse af kvalifikationer inden for de videregående uddannelser i Europaregionen. |
| --- | --- |

(12)

EQF og de nationale kvalifikationsrammer eller -systemer, som har etableret henvisninger dertil, kan støtte eksisterende anerkendelsespraksis takket være den styrkede tillid til, forståelse af og sammenlignelighed af kvalifikationer, som de fremmer. Dette kan gøre det lettere at gennemføre anerkendelsesprocessen på uddannelsesområdet og arbejdsmarkedet. Overordnede kvalifikationsrammer såsom EQF kan tjene som informationsværktøjer for anerkendelsespraksis som nævnt i henstillingen om brugen af kvalifikationsrammer i anerkendelsen af udenlandske kvalifikationer som vedtaget under konventionen om anerkendelse af kvalifikationer inden for de videregående uddannelser i Europaregionen.

| (13) | Nationale kvalifikationsrammer og -systemer ændres med tiden, og derfor bør henvisninger til EQF jævnligt gennemgås og ajourføres, når det er relevant. |
| --- | --- |

(13)

Nationale kvalifikationsrammer og -systemer ændres med tiden, og derfor bør henvisninger til EQF jævnligt gennemgås og ajourføres, når det er relevant.

| (14) | Tillid til kvaliteten og niveauet af de kvalifikationer, som er omfattet af nationale kvalifikationsrammer eller -systemer med henvisninger til EQF (i det følgende benævnt »kvalifikationer med et EQF-niveau«), er nødvendig for at støtte lærendes og arbejdstageres mobilitet inden for og på tværs af sektorbestemte og geografiske grænser. Europa-Parlamentets og Rådets henstilling af 23. april 2008 om etablering af den europæiske referenceramme for kvalifikationer for livsslang læring indeholdt fælles principper for kvalitetssikring inden for videregående uddannelse og erhvervsuddannelse. De respekterede medlemsstaternes ansvar i henhold til nærhedsprincippet for kvalitetssikringsordninger, der finder anvendelse på nationale kvalifikationer. De europæiske standarder og retningslinjer for kvalitetssikring i det europæiske område for videregående uddannelse og den europæiske referenceramme for kvalitetssikring af erhvervsuddannelse udgør fundamentet for sådanne fælles principper. |
| --- | --- |

(14)

Tillid til kvaliteten og niveauet af de kvalifikationer, som er omfattet af nationale kvalifikationsrammer eller -systemer med henvisninger til EQF (i det følgende benævnt »kvalifikationer med et EQF-niveau«), er nødvendig for at støtte lærendes og arbejdstageres mobilitet inden for og på tværs af sektorbestemte og geografiske grænser. Europa-Parlamentets og Rådets henstilling af 23. april 2008 om etablering af den europæiske referenceramme for kvalifikationer for livsslang læring indeholdt fælles principper for kvalitetssikring inden for videregående uddannelse og erhvervsuddannelse. De respekterede medlemsstaternes ansvar i henhold til nærhedsprincippet for kvalitetssikringsordninger, der finder anvendelse på nationale kvalifikationer. De europæiske standarder og retningslinjer for kvalitetssikring i det europæiske område for videregående uddannelse og den europæiske referenceramme for kvalitetssikring af erhvervsuddannelse udgør fundamentet for sådanne fælles principper.

| (15) | Muligheden for at udvikle et europæisk register, uden for videregående uddannelse, for organer, der overvåger kvalitetssikringssystemer med tilknytning til kvalifikationer, kan undersøges. |
| --- | --- |

(15)

Muligheden for at udvikle et europæisk register, uden for videregående uddannelse, for organer, der overvåger kvalitetssikringssystemer med tilknytning til kvalifikationer, kan undersøges.

| (16) | Meritordninger kan understøtte enkeltpersoners fremdrift i deres uddannelse ved at fremme fleksible læringsveje og gøre det lettere at skifte mellem forskellige uddannelsesniveauer og -typer og på tværs af nationale grænser, hvilket giver lærende mulighed for at akkumulere og overføre forskellige læringsresultater erhvervet i forskellige læringssammenhænge, herunder online, ikkeformel og uformel læring. Læringsresultattilgangen kan også fremme udformningen, leveringen og vurderingen af komplette kvalifikationer eller dele af kvalifikationer. |
| --- | --- |

(16)

Meritordninger kan understøtte enkeltpersoners fremdrift i deres uddannelse ved at fremme fleksible læringsveje og gøre det lettere at skifte mellem forskellige uddannelsesniveauer og -typer og på tværs af nationale grænser, hvilket giver lærende mulighed for at akkumulere og overføre forskellige læringsresultater erhvervet i forskellige læringssammenhænge, herunder online, ikkeformel og uformel læring. Læringsresultattilgangen kan også fremme udformningen, leveringen og vurderingen af komplette kvalifikationer eller dele af kvalifikationer.

| (17) | Meritordninger på både nationalt og europæisk plan gennemføres inden for institutionelle rammer såsom videregående uddannelse eller erhvervsuddannelse. På europæisk plan er det europæiske meritoverførsels- og meritakkumuleringssystem blevet udviklet for videregående uddannelser inden for rammerne af det europæiske område for videregående uddannelse. For så vidt angår erhvervsuddannelse er det europæiske meritoverførselssystem for erhvervsuddannelse under udvikling i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets henstilling af 18. juni 2009 om etablering af det europæiske meritoverførselssystem for erhvervsuddannelse (ECVET) (2). Forbindelser mellem nationale kvalifikationsrammer og meritordninger kan i givet fald fremmes. |
| --- | --- |

(17)

Meritordninger på både nationalt og europæisk plan gennemføres inden for institutionelle rammer såsom videregående uddannelse eller erhvervsuddannelse. På europæisk plan er det europæiske meritoverførsels- og meritakkumuleringssystem blevet udviklet for videregående uddannelser inden for rammerne af det europæiske område for videregående uddannelse. For så vidt angår erhvervsuddannelse er det europæiske meritoverførselssystem for erhvervsuddannelse under udvikling i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets henstilling af 18. juni 2009 om etablering af det europæiske meritoverførselssystem for erhvervsuddannelse (ECVET) (2). Forbindelser mellem nationale kvalifikationsrammer og meritordninger kan i givet fald fremmes.

| (18) | Selv om der er bestemmelser i EU-retten om lovlig migration og asyl om ligebehandling i forhold til nationale borgere i form af anerkendelse af kvalifikationer og endog for foranstaltninger, der kan lette sagen, for så vidt angår personer med international beskyttelse i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/95/EU (3), er tredjelandsstatsborgere med en videregående uddannelse fortsat i vid udstrækning overkvalificerede og underbeskæftigede. Samarbejde mellem EU og tredjelande med hensyn til at gøre kvalifikationer mere gennemsigtige kan fremme integrationen af migranter på EU's arbejdsmarkeder. De voksende migrationsstrømme til og fra EU forstærker behovet for en bedre forståelse af og fair anerkendelse af kvalifikationer, der er tildelt uden for EU. |
| --- | --- |

(18)

Selv om der er bestemmelser i EU-retten om lovlig migration og asyl om ligebehandling i forhold til nationale borgere i form af anerkendelse af kvalifikationer og endog for foranstaltninger, der kan lette sagen, for så vidt angår personer med international beskyttelse i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/95/EU (3), er tredjelandsstatsborgere med en videregående uddannelse fortsat i vid udstrækning overkvalificerede og underbeskæftigede. Samarbejde mellem EU og tredjelande med hensyn til at gøre kvalifikationer mere gennemsigtige kan fremme integrationen af migranter på EU's arbejdsmarkeder. De voksende migrationsstrømme til og fra EU forstærker behovet for en bedre forståelse af og fair anerkendelse af kvalifikationer, der er tildelt uden for EU.

| (19) | De vigtigste elementer i EQF, nemlig dens læringsresultattilgang, definitionen af niveaudeskriptorer og oprettelsen af henvisningskriterier som udviklet af EQF-rådgivningsgruppen, har været en inspirationskilde for udvikling af nationale og regionale kvalifikationsrammer i hele verden. Flere og flere tredjelande og regioner ønsker tættere forbindelse mellem deres kvalifikationsrammer og EQF. |
| --- | --- |

(19)

De vigtigste elementer i EQF, nemlig dens læringsresultattilgang, definitionen af niveaudeskriptorer og oprettelsen af henvisningskriterier som udviklet af EQF-rådgivningsgruppen, har været en inspirationskilde for udvikling af nationale og regionale kvalifikationsrammer i hele verden. Flere og flere tredjelande og regioner ønsker tættere forbindelse mellem deres kvalifikationsrammer og EQF.

| (20) | I henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/36/EF (4) kan Kommissionen vedtage delegerede retsakter med henblik på at fastsætte fælles uddannelsesrammer for lovregulerede erhverv i form af minimumsviden, -færdigheder og -kompetencer. De fælles uddannelsesrammer skal baseres på niveauerne i EQF. Henvisninger til EQF-niveauer i kvalifikationer må ikke påvirke adgangen til arbejdsmarkedet, hvor erhvervskvalifikationer anerkendes i henhold til direktiv 2005/36/EF. |
| --- | --- |

(20)

I henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/36/EF (4) kan Kommissionen vedtage delegerede retsakter med henblik på at fastsætte fælles uddannelsesrammer for lovregulerede erhverv i form af minimumsviden, -færdigheder og -kompetencer. De fælles uddannelsesrammer skal baseres på niveauerne i EQF. Henvisninger til EQF-niveauer i kvalifikationer må ikke påvirke adgangen til arbejdsmarkedet, hvor erhvervskvalifikationer anerkendes i henhold til direktiv 2005/36/EF.

| (21) | I referencerammen for kvalifikationer i det europæiske område for videregående uddannelser fastsættes deskriptorer for den korte cyklus (der kan være knyttet til eller befinde sig i den første cyklus) og for den første, anden og tredje cyklus af videregående uddannelse. Hver cyklusdeskriptor indeholder en beskrivelse af de resultater og evner, der er knyttet til de kvalifikationer, der er tildelt ved slutningen af den pågældende cyklus. EQF er forenelig med referencerammen for kvalifikationer i det europæiske område for videregående uddannelser og dens cyklusdeskriptorer. Den korte cyklus (der kan være knyttet til eller befinde sig i den første cyklus) og den første, anden og tredje cyklus i referencerammen for kvalifikationer i det europæiske område for videregående uddannelser svarer til EQF-niveau 5-8. |
| --- | --- |

(21)

I referencerammen for kvalifikationer i det europæiske område for videregående uddannelser fastsættes deskriptorer for den korte cyklus (der kan være knyttet til eller befinde sig i den første cyklus) og for den første, anden og tredje cyklus af videregående uddannelse. Hver cyklusdeskriptor indeholder en beskrivelse af de resultater og evner, der er knyttet til de kvalifikationer, der er tildelt ved slutningen af den pågældende cyklus. EQF er forenelig med referencerammen for kvalifikationer i det europæiske område for videregående uddannelser og dens cyklusdeskriptorer. Den korte cyklus (der kan være knyttet til eller befinde sig i den første cyklus) og den første, anden og tredje cyklus i referencerammen for kvalifikationer i det europæiske område for videregående uddannelser svarer til EQF-niveau 5-8.

| (22) | Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 2241/2004/EF (5) gør det lettere for folk at gøre rede for deres færdigheder, kompetencer og kvalifikationer. |
| --- | --- |

(22)

Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 2241/2004/EF (5) gør det lettere for folk at gøre rede for deres færdigheder, kompetencer og kvalifikationer.

| (23) | Et europæisk klassifikationssystem for færdigheder, kompetencer, kvalifikationer og erhverv (ESCO) er under udvikling i Kommissionen. Hvis det anvendes på frivillig basis, kan det understøtte en bedre forbindelse mellem uddannelse og beskæftigelse. De data, som medlemsstaterne har udarbejdet i forbindelse med EQF, kan tjene som input for denne klassificering. |
| --- | --- |

(23)

Et europæisk klassifikationssystem for færdigheder, kompetencer, kvalifikationer og erhverv (ESCO) er under udvikling i Kommissionen. Hvis det anvendes på frivillig basis, kan det understøtte en bedre forbindelse mellem uddannelse og beskæftigelse. De data, som medlemsstaterne har udarbejdet i forbindelse med EQF, kan tjene som input for denne klassificering.

| (24) | Oplysninger om processen for etablering af henvisninger fra nationale kvalifikationsrammer eller -systemer til EQF og om kvalifikationer med et EQF-niveau bør være let tilgængelige for offentligheden. Anvendelsen af fælles datastrukturer og -formater ville bidrage til at nå dette mål. Det ville også fremme forståelsen og anvendelsen af offentliggjorte oplysninger om kvalifikationer. |
| --- | --- |

(24)

Oplysninger om processen for etablering af henvisninger fra nationale kvalifikationsrammer eller -systemer til EQF og om kvalifikationer med et EQF-niveau bør være let tilgængelige for offentligheden. Anvendelsen af fælles datastrukturer og -formater ville bidrage til at nå dette mål. Det ville også fremme forståelsen og anvendelsen af offentliggjorte oplysninger om kvalifikationer.

| (25) | Der bør være sammenhæng, komplementaritet og synergier på nationalt plan og på EU-plan mellem gennemførelsen af EQF, nationale kvalifikationsrammer eller -systemer og værktøjer, der anvendes til at sikre gennemsigtighed og anerkendelse af færdigheder, kompetencer og kvalifikationer, herunder værktøjer til kvalitetssikring, meritakkumulering og -overførsel og værktøjer udviklet inden for rammerne af det europæiske område for videregående uddannelse vedrørende gennemsigtighed og anerkendelse af færdigheder, kompetencer og kvalifikationer. |
| --- | --- |

(25)

Der bør være sammenhæng, komplementaritet og synergier på nationalt plan og på EU-plan mellem gennemførelsen af EQF, nationale kvalifikationsrammer eller -systemer og værktøjer, der anvendes til at sikre gennemsigtighed og anerkendelse af færdigheder, kompetencer og kvalifikationer, herunder værktøjer til kvalitetssikring, meritakkumulering og -overførsel og værktøjer udviklet inden for rammerne af det europæiske område for videregående uddannelse vedrørende gennemsigtighed og anerkendelse af færdigheder, kompetencer og kvalifikationer.

| (26) | Udviklingen af EQF bør være i fuld overensstemmelse med eksisterende europæisk samarbejde inden for uddannelse og erhvervsuddannelse under den strategiske ramme ET 2020 og fremtidige europæiske strategiske ET-rammer. |
| --- | --- |

(26)

Udviklingen af EQF bør være i fuld overensstemmelse med eksisterende europæisk samarbejde inden for uddannelse og erhvervsuddannelse under den strategiske ramme ET 2020 og fremtidige europæiske strategiske ET-rammer.

| (27) | Denne henstilling erstatter eller definerer ikke nationale kvalifikationsrammer eller -systemer. EQF beskriver ikke specifikke kvalifikationer eller en persons kompetencer, og særlige kvalifikationer bør have henvisning til det relevante EQF-niveau via de relevante nationale kvalifikationssystemer. |
| --- | --- |

(27)

Denne henstilling erstatter eller definerer ikke nationale kvalifikationsrammer eller -systemer. EQF beskriver ikke specifikke kvalifikationer eller en persons kompetencer, og særlige kvalifikationer bør have henvisning til det relevante EQF-niveau via de relevante nationale kvalifikationssystemer.

| (28) | I nærværende henstilling konsolideres EQF som en fælles referenceramme bestående af otte niveauer udtrykt som læringsresultater, der fungerer som konverteringsredskab mellem forskellige kvalifikationsrammer og -systemer og deres niveauer. |
| --- | --- |

(28)

I nærværende henstilling konsolideres EQF som en fælles referenceramme bestående af otte niveauer udtrykt som læringsresultater, der fungerer som konverteringsredskab mellem forskellige kvalifikationsrammer og -systemer og deres niveauer.

| (29) | Denne henstilling er på grund af sin ikkebindende natur i overensstemmelse med subsidiaritets- og proportionalitetsprincippet og støtter og supplerer medlemsstaternes aktiviteter ved at fremme yderligere samarbejde mellem dem for at øge gennemsigtigheden, sammenligneligheden og overførbarheden af folks kvalifikationer. Den bør gennemføres i overensstemmelse med national ret og praksis, |
| --- | --- |

(29)

Denne henstilling er på grund af sin ikkebindende natur i overensstemmelse med subsidiaritets- og proportionalitetsprincippet og støtter og supplerer medlemsstaternes aktiviteter ved at fremme yderligere samarbejde mellem dem for at øge gennemsigtigheden, sammenligneligheden og overførbarheden af folks kvalifikationer. Den bør gennemføres i overensstemmelse med national ret og praksis,

HENSTILLER, AT MEDLEMSSTATERNE I OVERENSSTEMMELSE MED NATIONALE FORHOLD:

| 1. | anvender EQF som reference for nationale kvalifikationsrammer eller -systemer og til at sammenligne alle typer og niveauer af kvalifikationer i Unionen, som er en del af nationale kvalifikationsrammer eller -systemer, navnlig ved at henvise deres kvalifikationsniveauer til de EQF-niveauer, der er fastsat i bilag II, og ved brug af kriterierne i bilag III |
| --- | --- |

1.

anvender EQF som reference for nationale kvalifikationsrammer eller -systemer og til at sammenligne alle typer og niveauer af kvalifikationer i Unionen, som er en del af nationale kvalifikationsrammer eller -systemer, navnlig ved at henvise deres kvalifikationsniveauer til de EQF-niveauer, der er fastsat i bilag II, og ved brug af kriterierne i bilag III

| 2. | i givet fald gennemgår og ajourfører henvisningerne fra niveauer i deres nationale kvalifikationsrammer eller -systemer til de EQF-niveauer, der er fastsat i bilag II, og ved brug af kriterierne i bilag III under behørigt hensyn til de nationale forhold |
| --- | --- |

2.

i givet fald gennemgår og ajourfører henvisningerne fra niveauer i deres nationale kvalifikationsrammer eller -systemer til de EQF-niveauer, der er fastsat i bilag II, og ved brug af kriterierne i bilag III under behørigt hensyn til de nationale forhold

| 3. | sikrer, at kvalifikationer med et EQF-niveau er i overensstemmelse med de fælles kvalitetssikringsprincipper fastsat i bilag IV, uden at det berører de nationale kvalitetssikringsprincipper, der finder anvendelse på nationale kvalifikationer |
| --- | --- |

3.

sikrer, at kvalifikationer med et EQF-niveau er i overensstemmelse med de fælles kvalitetssikringsprincipper fastsat i bilag IV, uden at det berører de nationale kvalitetssikringsprincipper, der finder anvendelse på nationale kvalifikationer

| 4. | hvor det er relevant, fremmer forbindelser mellem meritordninger og nationale kvalifikationsrammer eller -systemer under hensyntagen til de fælles principper for meritordninger, der er fastsat i bilag V, uden at det berører nationale beslutninger om at i) gøre brug af meritordninger og ii) knytte dem til nationale kvalifikationsrammer eller -systemer. Disse fælles principper vil ikke føre til automatisk anerkendelse af kvalifikationer |
| --- | --- |

4.

hvor det er relevant, fremmer forbindelser mellem meritordninger og nationale kvalifikationsrammer eller -systemer under hensyntagen til de fælles principper for meritordninger, der er fastsat i bilag V, uden at det berører nationale beslutninger om at i) gøre brug af meritordninger og ii) knytte dem til nationale kvalifikationsrammer eller -systemer. Disse fælles principper vil ikke føre til automatisk anerkendelse af kvalifikationer

| 5. | hvor det er relevant, træffer foranstaltninger, så alle nye kvalifikationsdokumenter, der er udstedt af de kompetente myndigheder (f.eks. certifikater, eksamensbeviser, tillæg til certifikater/eksamensbeviser), og/eller registre over kvalifikationer indeholder en klar henvisning til det relevante EQF-niveau |
| --- | --- |

5.

hvor det er relevant, træffer foranstaltninger, så alle nye kvalifikationsdokumenter, der er udstedt af de kompetente myndigheder (f.eks. certifikater, eksamensbeviser, tillæg til certifikater/eksamensbeviser), og/eller registre over kvalifikationer indeholder en klar henvisning til det relevante EQF-niveau

| 6. | offentliggør resultaterne af henvisningsprocessen på nationalt plan og EU-plan og i givet fald sikrer, at oplysninger om kvalifikationer og deres læringsresultater er tilgængelige og offentlige, ved brug af datafelterne i overensstemmelse med bilag VI |
| --- | --- |

6.

offentliggør resultaterne af henvisningsprocessen på nationalt plan og EU-plan og i givet fald sikrer, at oplysninger om kvalifikationer og deres læringsresultater er tilgængelige og offentlige, ved brug af datafelterne i overensstemmelse med bilag VI

| 7. | tilskynder arbejdsmarkedets parter, offentlige arbejdsformidlinger, uddannelsesudbydere, kvalitetssikringsorganer og offentlige myndigheder til at anvende EQF med henblik på at støtte sammenligningen af kvalifikationer og gennemsigtigheden af deres læringsresultater |
| --- | --- |

7.

tilskynder arbejdsmarkedets parter, offentlige arbejdsformidlinger, uddannelsesudbydere, kvalitetssikringsorganer og offentlige myndigheder til at anvende EQF med henblik på at støtte sammenligningen af kvalifikationer og gennemsigtigheden af deres læringsresultater

| 8. | sikrer videreførelse og koordinering af opgaver, der gennemføres af de nationale koordinationspunkter for EQF (EQF NCP). EQF NCP's hovedopgaver er at støtte de nationale myndigheder i etableringen af henvisninger fra nationale kvalifikationsrammer eller -systemer til EQF og at bringe EQF tættere på enkeltpersoner og organisationer, |
| --- | --- |

8.

sikrer videreførelse og koordinering af opgaver, der gennemføres af de nationale koordinationspunkter for EQF (EQF NCP). EQF NCP's hovedopgaver er at støtte de nationale myndigheder i etableringen af henvisninger fra nationale kvalifikationsrammer eller -systemer til EQF og at bringe EQF tættere på enkeltpersoner og organisationer,

HENSTILLER TIL KOMMISSIONEN I SAMARBEJDE MED MEDLEMSSTATERNE OG INTERESSENTER I EQF-RÅDGIVNINGSGRUPPEN:

| 9. | at støtte en ensartet videre gennemførelse af EQF på tværs af medlemsstaterne ved at sammenligne og drøfte de metoder, der anvendes til at angive niveauer for kvalifikationer i nationale kvalifikationsrammer eller -systemer under behørigt hensyn til de nationale forhold |
| --- | --- |

9.

at støtte en ensartet videre gennemførelse af EQF på tværs af medlemsstaterne ved at sammenligne og drøfte de metoder, der anvendes til at angive niveauer for kvalifikationer i nationale kvalifikationsrammer eller -systemer under behørigt hensyn til de nationale forhold

| 10. | under behørigt hensyn til nationale forhold at støtte udviklingen af metoder til beskrivelse, anvendelse og angivelse af læringsresultater med henblik på at øge gennemsigtigheden og forståelsen og sammenligneligheden af kvalifikationer |
| --- | --- |

10.

under behørigt hensyn til nationale forhold at støtte udviklingen af metoder til beskrivelse, anvendelse og angivelse af læringsresultater med henblik på at øge gennemsigtigheden og forståelsen og sammenligneligheden af kvalifikationer

| 11. | at støtte indførelsen af frivillige procedurer om angivelse af internationale kvalifikationer gennem nationale kvalifikationsrammer eller -systemer og udveksling af oplysninger og konsultationer mellem medlemsstaterne om disse procedurer for at sikre ensartethed |
| --- | --- |

11.

at støtte indførelsen af frivillige procedurer om angivelse af internationale kvalifikationer gennem nationale kvalifikationsrammer eller -systemer og udveksling af oplysninger og konsultationer mellem medlemsstaterne om disse procedurer for at sikre ensartethed

| 12. | at udvikle vejledning i kommunikation om EQF, særlig hvordan EQF-niveauer skal opstilles på nye certifikater, eksamensbeviser og tillæg og/eller registre over kvalifikationer i overensstemmelse med nationale systemer og regler om certifikater og eksamensbeviser |
| --- | --- |

12.

at udvikle vejledning i kommunikation om EQF, særlig hvordan EQF-niveauer skal opstilles på nye certifikater, eksamensbeviser og tillæg og/eller registre over kvalifikationer i overensstemmelse med nationale systemer og regler om certifikater og eksamensbeviser

| 13. | at undersøge mulighederne for udvikling og anvendelse af kriterier og procedurer, så der i overensstemmelse med internationale aftaler sikres sammenligning af tredjelandes nationale og regionale kvalifikationsrammer med EQF |
| --- | --- |

13.

at undersøge mulighederne for udvikling og anvendelse af kriterier og procedurer, så der i overensstemmelse med internationale aftaler sikres sammenligning af tredjelandes nationale og regionale kvalifikationsrammer med EQF

| 14. | at etablere peerlæring og udveksling af bedste praksis mellem medlemsstaterne og, hvor det er hensigtsmæssigt, at lette peerrådgivning efter anmodning fra medlemsstaterne, |
| --- | --- |

14.

at etablere peerlæring og udveksling af bedste praksis mellem medlemsstaterne og, hvor det er hensigtsmæssigt, at lette peerrådgivning efter anmodning fra medlemsstaterne,

HENSTILLER TIL KOMMISSIONEN:

| 15. | at sikre, at gennemførelsen af denne henstilling støttes gennem foranstaltninger, som finansieres af de relevante EU-programmer |
| --- | --- |

15.

at sikre, at gennemførelsen af denne henstilling støttes gennem foranstaltninger, som finansieres af de relevante EU-programmer

| 16. | at sikre en effektiv styring af gennemførelsen af EQF ved at opretholde og fuldt ud støtte EQF-rådgivningsgruppen, der blev oprettet i 2009, bestående af repræsentanter for medlemsstaterne og andre deltagende lande, arbejdsmarkedets parter og andre interessenter, hvor det er relevant. EQF-rådgivningsgruppen bør sikre overordnet sammenhæng og fremme gennemsigtighed og tillid til processen med at etablere henvisninger fra nationale kvalifikationsrammer eller -systemer til EQF |
| --- | --- |

16.

at sikre en effektiv styring af gennemførelsen af EQF ved at opretholde og fuldt ud støtte EQF-rådgivningsgruppen, der blev oprettet i 2009, bestående af repræsentanter for medlemsstaterne og andre deltagende lande, arbejdsmarkedets parter og andre interessenter, hvor det er relevant. EQF-rådgivningsgruppen bør sikre overordnet sammenhæng og fremme gennemsigtighed og tillid til processen med at etablere henvisninger fra nationale kvalifikationsrammer eller -systemer til EQF

| 17. | at rapportere om fremskridt efter vedtagelsen af nærværende henstilling for så vidt angår de relevante uddannelses- og beskæftigelsespolitiske rammer |
| --- | --- |

17.

at rapportere om fremskridt efter vedtagelsen af nærværende henstilling for så vidt angår de relevante uddannelses- og beskæftigelsespolitiske rammer

| 18. | i samarbejde med medlemsstaterne og efter høring af de berørte interessenter at vurdere og evaluere foranstaltninger, der træffes i medfør af nærværende henstilling, og senest i 2022 at aflægge rapport til Rådet om de opnåede erfaringer og følgerne for fremtiden, herunder om nødvendigt en eventuel genovervejelse og revision af denne henstilling. |
| --- | --- |

18.

i samarbejde med medlemsstaterne og efter høring af de berørte interessenter at vurdere og evaluere foranstaltninger, der træffes i medfør af nærværende henstilling, og senest i 2022 at aflægge rapport til Rådet om de opnåede erfaringer og følgerne for fremtiden, herunder om nødvendigt en eventuel genovervejelse og revision af denne henstilling.

Europa-Parlamentets og Rådets henstilling af 23. april 2008 om etablering af den europæiske referenceramme for kvalifikationer for livslang læring ophæves.

Udfærdiget i Bruxelles, den 22. maj 2017.

På Rådets vegne

E. BARTOLO

Formand

---

(1)  EUT C 111 af 6.5.2008, s. 1.

1

(2)  EUT C 155 af 8.7.2009, s. 11.

2

(3)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/95/EU af 13. december 2011 om fastsættelse af standarder for anerkendelse af tredjelandsstatsborgere eller statsløse som personer med international beskyttelse, for en ensartet status for flygtninge eller for personer, der er berettiget til subsidiær beskyttelse, og for indholdet af en sådan beskyttelse (EUT L 337 af 20.12.2011, s. 9).

3

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/36/EF af 7. september 2005 om anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer (EUT L 255 af 30.9.2005, s. 22).

4

(5)  Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 2241/2004/EF af 15. december 2004 om en samlet fællesskabsramme for større gennemsigtighed i kvalifikationer og kompetencer (Europass) (EUT L 390 af 31.12.2004, s. 6).

5

---

BILAG I

Definitioner

I denne henstilling forstås ved:

| a) | »kvalifikation«: et formelt anerkendt resultat af en evaluerings- og valideringsproces, der opnås, når en kompetent myndighed fastslår, at en bestemt person har opnået læringsresultater i henhold til bestemte standarder |
| --- | --- |

a)

»kvalifikation«: et formelt anerkendt resultat af en evaluerings- og valideringsproces, der opnås, når en kompetent myndighed fastslår, at en bestemt person har opnået læringsresultater i henhold til bestemte standarder

| b) | »nationalt kvalifikationssystem«: alle aspekter af en medlemsstats aktivitet, der vedrører anerkendelse af læring og andre mekanismer, der knytter uddannelse og erhvervsuddannelse til arbejdsmarkedet og civilsamfundet. Dette omfatter udvikling og gennemførelse af institutionelle ordninger og processer vedrørende kvalitetssikring, evaluering og tildeling af kvalifikationer. Et nationalt kvalifikationssystem kan bestå af flere delsystemer og kan omfatte en national kvalifikationsramme |
| --- | --- |

b)

»nationalt kvalifikationssystem«: alle aspekter af en medlemsstats aktivitet, der vedrører anerkendelse af læring og andre mekanismer, der knytter uddannelse og erhvervsuddannelse til arbejdsmarkedet og civilsamfundet. Dette omfatter udvikling og gennemførelse af institutionelle ordninger og processer vedrørende kvalitetssikring, evaluering og tildeling af kvalifikationer. Et nationalt kvalifikationssystem kan bestå af flere delsystemer og kan omfatte en national kvalifikationsramme

| c) | »national kvalifikationsramme«: et instrument til klassificering af kvalifikationer i henhold til et sæt kriterier for specifikke læringsniveauer, som sigter på at integrere og koordinere nationale delsystemer for kvalifikationer og forbedre kvalifikationernes gennemsigtighed, tilgængelighed, fremdrift og kvalitet i forhold til arbejdsmarkedet og civilsamfundet |
| --- | --- |

c)

»national kvalifikationsramme«: et instrument til klassificering af kvalifikationer i henhold til et sæt kriterier for specifikke læringsniveauer, som sigter på at integrere og koordinere nationale delsystemer for kvalifikationer og forbedre kvalifikationernes gennemsigtighed, tilgængelighed, fremdrift og kvalitet i forhold til arbejdsmarkedet og civilsamfundet

| d) | »international kvalifikation«: en kvalifikation, der er tildelt af et lovligt oprettet internationalt organ (forening, organisation, sektor eller virksomhed) eller af et nationalt organ, der handler på vegne af et internationalt organ, som anvendes i mere end ét land, og som omfatter læringsresultater vurderet med henvisning til standarder, der er etableret af et internationalt organ |
| --- | --- |

d)

»international kvalifikation«: en kvalifikation, der er tildelt af et lovligt oprettet internationalt organ (forening, organisation, sektor eller virksomhed) eller af et nationalt organ, der handler på vegne af et internationalt organ, som anvendes i mere end ét land, og som omfatter læringsresultater vurderet med henvisning til standarder, der er etableret af et internationalt organ

| e) | »læringsresultater«: en opgørelse over hvad en lærende ved, forstår og er i stand til at udføre efter en afsluttet læringsproces, og som defineres i form af viden, færdigheder og ansvar og selvstændighed |
| --- | --- |

e)

»læringsresultater«: en opgørelse over hvad en lærende ved, forstår og er i stand til at udføre efter en afsluttet læringsproces, og som defineres i form af viden, færdigheder og ansvar og selvstændighed

| f) | »viden«: resultatet af en assimilering af information gennem læring. Viden er den samling fakta, principper, teorier og praksis, der vedrører et arbejds- eller studieområde. I forbindelse med EQF beskrives viden som teoretisk og/eller faktuel |
| --- | --- |

f)

»viden«: resultatet af en assimilering af information gennem læring. Viden er den samling fakta, principper, teorier og praksis, der vedrører et arbejds- eller studieområde. I forbindelse med EQF beskrives viden som teoretisk og/eller faktuel

| g) | »færdigheder«: evnen til at anvende viden og knowhow til at udføre opgaver og løse problemer. I EQF beskrives færdigheder som kognitive (herunder brug af logisk, intuitiv og kreativ tænkning) eller praktiske (brug af praktisk håndelag og af metoder, materialer, værktøjer og instrumenter) |
| --- | --- |

g)

»færdigheder«: evnen til at anvende viden og knowhow til at udføre opgaver og løse problemer. I EQF beskrives færdigheder som kognitive (herunder brug af logisk, intuitiv og kreativ tænkning) eller praktiske (brug af praktisk håndelag og af metoder, materialer, værktøjer og instrumenter)

| h) | »ansvar og selvstændighed«: den lærendes evne til selvstændigt og ansvarligt at anvende viden og færdigheder |
| --- | --- |

h)

»ansvar og selvstændighed«: den lærendes evne til selvstændigt og ansvarligt at anvende viden og færdigheder

| i) | »kompetence«: en dokumenteret evne til at anvende viden, færdigheder og personlige, sociale og/eller metodologiske evner i arbejds- eller studiesituationer og i faglig og personlig udvikling |
| --- | --- |

i)

»kompetence«: en dokumenteret evne til at anvende viden, færdigheder og personlige, sociale og/eller metodologiske evner i arbejds- eller studiesituationer og i faglig og personlig udvikling

| j) | »validering af ikkeformel og uformel læring«: den proces, hvorved en kompetent myndighed bekræfter, at en person har opnået læringsresultater i ikkeformelle og uformelle læringssituationer målt i forhold til en relevant standard, og som består af følgende fire adskilte faser: identifikation gennem kortlægning af en persons særlige erfaring, dokumentation, der viser en persons erfaringer, en formel vurdering af de erfaringer og certificering af resultaterne af vurderingen, som kan føre til en delvis eller fuld kvalifikation |
| --- | --- |

j)

»validering af ikkeformel og uformel læring«: den proces, hvorved en kompetent myndighed bekræfter, at en person har opnået læringsresultater i ikkeformelle og uformelle læringssituationer målt i forhold til en relevant standard, og som består af følgende fire adskilte faser: identifikation gennem kortlægning af en persons særlige erfaring, dokumentation, der viser en persons erfaringer, en formel vurdering af de erfaringer og certificering af resultaterne af vurderingen, som kan føre til en delvis eller fuld kvalifikation

| k) | »formel anerkendelse af læringsresultater«: den proces, hvorved en kompetent myndighed tildeler officiel status til opnåede læringsresultater med henblik på videregående studier eller beskæftigelse, gennem i) tildeling af kvalifikationer (certifikater, eksamensbeviser eller titler), ii) validering af ikkeformel og uformel læring, iii) tildeling af ækvivalens, merit eller dispensation |
| --- | --- |

k)

»formel anerkendelse af læringsresultater«: den proces, hvorved en kompetent myndighed tildeler officiel status til opnåede læringsresultater med henblik på videregående studier eller beskæftigelse, gennem i) tildeling af kvalifikationer (certifikater, eksamensbeviser eller titler), ii) validering af ikkeformel og uformel læring, iii) tildeling af ækvivalens, merit eller dispensation

| l) | »merit«: bekræftelse af, at en del af en kvalifikation bestående af et sammenhængende sæt læringsresultater er blevet vurderet og valideret af en kompetent myndighed i forhold til en fastsat standard; merit tildeles af kompetente myndigheder, når en person har opnået de fastsatte læringsresultater, som er dokumenteret ved relevante vurderinger og kan udtrykkes som en kvantitativ værdi (f.eks. meritter eller meritpoint), som viser den anslåede arbejdsbyrde, der typisk kræves af en person, for at denne kan opnå de pågældende læringsresultater |
| --- | --- |

l)

»merit«: bekræftelse af, at en del af en kvalifikation bestående af et sammenhængende sæt læringsresultater er blevet vurderet og valideret af en kompetent myndighed i forhold til en fastsat standard; merit tildeles af kompetente myndigheder, når en person har opnået de fastsatte læringsresultater, som er dokumenteret ved relevante vurderinger og kan udtrykkes som en kvantitativ værdi (f.eks. meritter eller meritpoint), som viser den anslåede arbejdsbyrde, der typisk kræves af en person, for at denne kan opnå de pågældende læringsresultater

| m) | »meritordninger«: et gennemsigtighedsværktøj til at lette anerkendelse af merit(ter). Sådanne ordninger kan bl.a. omfatte ækvivalenser, undtagelser, enheder/moduler, der kan akkumuleres og overføres, autonomi for udbydere, der individuelt kan tilpasse forløb, og validering af ikkeformel og uformel læring |
| --- | --- |

m)

»meritordninger«: et gennemsigtighedsværktøj til at lette anerkendelse af merit(ter). Sådanne ordninger kan bl.a. omfatte ækvivalenser, undtagelser, enheder/moduler, der kan akkumuleres og overføres, autonomi for udbydere, der individuelt kan tilpasse forløb, og validering af ikkeformel og uformel læring

| n) | »meritoverførsel«: den proces, der giver personer, som har akkumuleret merit i en sammenhæng, mulighed for at få den vurderet og anerkendt i en anden sammenhæng. |
| --- | --- |

n)

»meritoverførsel«: den proces, der giver personer, som har akkumuleret merit i en sammenhæng, mulighed for at få den vurderet og anerkendt i en anden sammenhæng.

---

BILAG II

Deskriptorer til definition af niveauerne i den europæiske referenceramme for kvalifikationer (EQF)

| Hvert af de otte niveauer er defineret ved et sæt deskriptorer, der angiver de læringsresultater, som er relevante for kvalifikationer på det pågældende niveau i ethvert kvalifikationssystem. |
| --- |
| | Viden | Færdigheder | Ansvar og selvstændighed |
| | I forbindelse med EQF beskrives viden som teoretisk og/eller faktuel. | I forbindelse med EQF beskrives færdigheder som kognitive (herunder brug af logisk, intuitiv og kreativ tænkning) og praktiske (brug af praktisk håndelag og af metoder, materialer, værktøjer og instrumenter). | I forbindelse med EQF beskrives ansvar og selvstændighed som den lærendes evne til selvstændigt og ansvarligt at anvende viden og færdigheder. |
| Niveau 1
  De for niveau 1 relevante læringsresultater er: | generel grundlæggende viden | grundlæggende færdigheder til at udføre simple opgaver | arbejde eller studere under direkte opsyn under strukturerede forhold |
| Niveau 2
  De for niveau 2 relevante læringsresultater er: | faktuel grundlæggende viden inden for et arbejds- eller studieområde | kognitive eller praktiske grundlæggende færdigheder, der kræves for at anvende relevant information med henblik på at udføre opgaver og løse rutineprægede problemer ved hjælp af simple regler og værktøjer | arbejde eller studere under opsyn med en vis grad af selvstændighed |
| Niveau 3
  De for niveau 3 relevante læringsresultater er: | viden om fakta, principper, processer og generelle begreber inden for et arbejds- eller studieområde | et sæt kognitive og praktiske færdigheder, der kræves for at udføre opgaver og løse problemer ved at udvælge og anvende grundlæggende metoder, værktøjer, materialer og information | tage ansvaret for færdiggørelsen af arbejds- eller studieopgaver
  tilpasse egen adfærd til omstændigheder i løsning af problemer |
| Niveau 4
  De for niveau 4 relevante læringsresultater er: | faktuel og teoretisk viden i en bredere kontekst inden for et arbejds- eller studieområde | et sæt kognitive og praktiske færdigheder, der kræves for at finde løsninger på specifikke problemer inden for et arbejds- eller studieområde | udøve selvledelse inden for arbejds- eller studierammer, der normalt er forudsigelige, men som er genstand for forandringer
  overvåge rutinearbejde, der udføres af andre personer, tage en del af ansvaret for evaluering og forbedring af arbejds- og studieaktiviteter |
| Niveau 5 (*1)

  De for niveau 5 relevante læringsresultater er: | alsidig, specialiseret, faktuel og teoretisk viden inden for et arbejds- eller studieområde og bevidsthed om grænserne for denne viden | et alsidigt sæt kognitive og praktiske færdigheder, der kræves for at udvikle kreative løsninger på abstrakte problemer | udøve ledelse og supervision i forbindelse med arbejds- eller studieaktiviteter, hvor der sker uforudsigelige ændringer
  evaluere og udvikle egne og andres præstationer |
| Niveau 6 (*2)

  De for niveau 6 relevante læringsresultater er: | avanceret viden inden for et arbejds- eller studieområde, der omfatter kritisk forståelse af teorier og principper | avancerede færdigheder, der afspejler professionalisme og nytænkning, som kræves for at løse komplekse og uforudsigelige problemer inden for et specialiseret arbejds- eller studieområde | forvalte komplekse tekniske eller faglige aktiviteter eller projekter og tage ansvaret for at træffe beslutninger i uforudsigelige arbejds- eller studiesituationer
  tage ansvaret for forvaltningen af enkeltpersoners eller gruppers faglige udvikling |
| Niveau 7 (*3)

  De for niveau 7 relevante læringsresultater er: | højt specialiseret viden, hvoraf en del er på forkant med udviklingen inden for et arbejds- eller studieområde, som basis for nytænkning og/eller forskning
  kritisk opmærksomhed på viden på et område og ved grænsefladen mellem flere områder | specialiserede færdigheder til problemløsning, der kræves inden for forskning og/eller innovation, med henblik på at udvikle ny viden og nye procedurer og integrere viden fra forskellige områder | forvalte og ændre arbejds- eller studiesituationer, der er komplekse, uforudsigelige og kræver nye strategiske fremgangsmåder
  tage ansvaret for at bidrage til faglig viden og praksis og/eller for at evaluere gruppers strategiske præstationer |
| Niveau 8 (*4)

  De for niveau 8 relevante læringsresultater er: | viden på den absolutte forkant med udviklingen inden for et arbejds- eller studieområde og ved grænsefladen mellem områder | de mest avancerede og specialiserede færdigheder og teknikker, herunder syntese og evaluering, der kræves for at løse kritiske problemer inden for forskning og/eller innovation, og for at udvide og omdefinere eksisterende viden eller faglig praksis | udvise betydelig myndighed, innovation, selvstændighed, videnskabelig og faglig integritet samt vedvarende forpligtelse til udviklingen af nye ideer eller processer, der er på forkant med udviklingen inden for flere arbejds- eller studieområder, herunder forskning |
| I referencerammen for kvalifikationer i det europæiske område for videregående uddannelser fastsættes deskriptorer for tre cyklusser, som ministrene med ansvar for videregående uddannelse godkendte på mødet i maj 2005 i Bergen inden for rammerne af Bolognaprocessen. Hver cyklusdeskriptor indeholder en generisk definition af de typiske forventninger til resultater og evner i forhold til de kvalifikationer, der afspejler afslutningen på den pågældende cyklus. |

Hvert af de otte niveauer er defineret ved et sæt deskriptorer, der angiver de læringsresultater, som er relevante for kvalifikationer på det pågældende niveau i ethvert kvalifikationssystem.

Viden

Færdigheder

Ansvar og selvstændighed

I forbindelse med EQF beskrives viden som teoretisk og/eller faktuel.

I forbindelse med EQF beskrives færdigheder som kognitive (herunder brug af logisk, intuitiv og kreativ tænkning) og praktiske (brug af praktisk håndelag og af metoder, materialer, værktøjer og instrumenter).

I forbindelse med EQF beskrives ansvar og selvstændighed som den lærendes evne til selvstændigt og ansvarligt at anvende viden og færdigheder.

Niveau 1

De for niveau 1 relevante læringsresultater er:

generel grundlæggende viden

grundlæggende færdigheder til at udføre simple opgaver

arbejde eller studere under direkte opsyn under strukturerede forhold

Niveau 2

De for niveau 2 relevante læringsresultater er:

faktuel grundlæggende viden inden for et arbejds- eller studieområde

kognitive eller praktiske grundlæggende færdigheder, der kræves for at anvende relevant information med henblik på at udføre opgaver og løse rutineprægede problemer ved hjælp af simple regler og værktøjer

arbejde eller studere under opsyn med en vis grad af selvstændighed

Niveau 3

De for niveau 3 relevante læringsresultater er:

viden om fakta, principper, processer og generelle begreber inden for et arbejds- eller studieområde

et sæt kognitive og praktiske færdigheder, der kræves for at udføre opgaver og løse problemer ved at udvælge og anvende grundlæggende metoder, værktøjer, materialer og information

tage ansvaret for færdiggørelsen af arbejds- eller studieopgaver

tilpasse egen adfærd til omstændigheder i løsning af problemer

Niveau 4

De for niveau 4 relevante læringsresultater er:

faktuel og teoretisk viden i en bredere kontekst inden for et arbejds- eller studieområde

et sæt kognitive og praktiske færdigheder, der kræves for at finde løsninger på specifikke problemer inden for et arbejds- eller studieområde

udøve selvledelse inden for arbejds- eller studierammer, der normalt er forudsigelige, men som er genstand for forandringer

overvåge rutinearbejde, der udføres af andre personer, tage en del af ansvaret for evaluering og forbedring af arbejds- og studieaktiviteter

Niveau 5 (*1)

De for niveau 5 relevante læringsresultater er:

alsidig, specialiseret, faktuel og teoretisk viden inden for et arbejds- eller studieområde og bevidsthed om grænserne for denne viden

et alsidigt sæt kognitive og praktiske færdigheder, der kræves for at udvikle kreative løsninger på abstrakte problemer

udøve ledelse og supervision i forbindelse med arbejds- eller studieaktiviteter, hvor der sker uforudsigelige ændringer

evaluere og udvikle egne og andres præstationer

Niveau 6 (*2)

De for niveau 6 relevante læringsresultater er:

avanceret viden inden for et arbejds- eller studieområde, der omfatter kritisk forståelse af teorier og principper

avancerede færdigheder, der afspejler professionalisme og nytænkning, som kræves for at løse komplekse og uforudsigelige problemer inden for et specialiseret arbejds- eller studieområde

forvalte komplekse tekniske eller faglige aktiviteter eller projekter og tage ansvaret for at træffe beslutninger i uforudsigelige arbejds- eller studiesituationer

tage ansvaret for forvaltningen af enkeltpersoners eller gruppers faglige udvikling

Niveau 7 (*3)

De for niveau 7 relevante læringsresultater er:

højt specialiseret viden, hvoraf en del er på forkant med udviklingen inden for et arbejds- eller studieområde, som basis for nytænkning og/eller forskning

kritisk opmærksomhed på viden på et område og ved grænsefladen mellem flere områder

specialiserede færdigheder til problemløsning, der kræves inden for forskning og/eller innovation, med henblik på at udvikle ny viden og nye procedurer og integrere viden fra forskellige områder

forvalte og ændre arbejds- eller studiesituationer, der er komplekse, uforudsigelige og kræver nye strategiske fremgangsmåder

tage ansvaret for at bidrage til faglig viden og praksis og/eller for at evaluere gruppers strategiske præstationer

Niveau 8 (*4)

De for niveau 8 relevante læringsresultater er:

viden på den absolutte forkant med udviklingen inden for et arbejds- eller studieområde og ved grænsefladen mellem områder

de mest avancerede og specialiserede færdigheder og teknikker, herunder syntese og evaluering, der kræves for at løse kritiske problemer inden for forskning og/eller innovation, og for at udvide og omdefinere eksisterende viden eller faglig praksis

udvise betydelig myndighed, innovation, selvstændighed, videnskabelig og faglig integritet samt vedvarende forpligtelse til udviklingen af nye ideer eller processer, der er på forkant med udviklingen inden for flere arbejds- eller studieområder, herunder forskning

I referencerammen for kvalifikationer i det europæiske område for videregående uddannelser fastsættes deskriptorer for tre cyklusser, som ministrene med ansvar for videregående uddannelse godkendte på mødet i maj 2005 i Bergen inden for rammerne af Bolognaprocessen. Hver cyklusdeskriptor indeholder en generisk definition af de typiske forventninger til resultater og evner i forhold til de kvalifikationer, der afspejler afslutningen på den pågældende cyklus.

---

(*1)  Deskriptoren for den korte cyklus, som er udviklet inden for rammerne af det fælles kvalitetsinitiativ som led i Bolognaprocessen (der kan være i eller knyttet til den første cyklus), svarer til læringsresultaterne for EQF-niveau 5.

(*2)  Deskriptoren for den første cyklus svarer til læringsresultaterne for EQF-niveau 6.

(*3)  Deskriptoren for den anden cyklus svarer til læringsresultaterne for EQF-niveau 7.

(*4)  Deskriptoren for den tredje cyklus svarer til læringsresultaterne for EQF-niveau 8.

---

BILAG III

Kriterier og procedurer for etablering af henvisninger fra nationale kvalifikationsrammer eller -systemer til den europæiske referenceramme for kvalifikationer (EQF)

| 1. | Ansvarsområderne og/eller den retlige kompetence for alle relevante nationale organer, der er involveret i henvisningsprocessen, fastlægges klart og offentliggøres af de kompetente myndigheder. |
| --- | --- |

1.

Ansvarsområderne og/eller den retlige kompetence for alle relevante nationale organer, der er involveret i henvisningsprocessen, fastlægges klart og offentliggøres af de kompetente myndigheder.

| 2. | Der er en klar og påviselig forbindelse mellem kvalifikationsniveauerne i de nationale kvalifikationsrammer eller -systemer og EQF's niveaudeskriptorer. |
| --- | --- |

2.

Der er en klar og påviselig forbindelse mellem kvalifikationsniveauerne i de nationale kvalifikationsrammer eller -systemer og EQF's niveaudeskriptorer.

| 3. | De nationale kvalifikationsrammer eller -systemer og deres tilknyttede kvalifikationer er baseret på princippet for og målet med læringsresultater og vedrører ordninger for validering af ikkeformel og uformel læring og i givet fald meritordninger. |
| --- | --- |

3.

De nationale kvalifikationsrammer eller -systemer og deres tilknyttede kvalifikationer er baseret på princippet for og målet med læringsresultater og vedrører ordninger for validering af ikkeformel og uformel læring og i givet fald meritordninger.

| 4. | Procedurerne for medtagelse af kvalifikationer i nationale kvalifikationsrammer eller for beskrivelse af kvalifikationers position i det nationale kvalifikationssystem er gennemsigtige. |
| --- | --- |

4.

Procedurerne for medtagelse af kvalifikationer i nationale kvalifikationsrammer eller for beskrivelse af kvalifikationers position i det nationale kvalifikationssystem er gennemsigtige.

| 5. | De nationale kvalitetssikringssystemer på uddannelsesområdet henviser til de nationale kvalifikationsrammer eller -systemer og er i overensstemmelse med de kvalitetssikringsprincipper, der er anført i denne henstillings bilag IV. |
| --- | --- |

5.

De nationale kvalitetssikringssystemer på uddannelsesområdet henviser til de nationale kvalifikationsrammer eller -systemer og er i overensstemmelse med de kvalitetssikringsprincipper, der er anført i denne henstillings bilag IV.

| 6. | Henvisningsprocessen skal omfatte de relevante kvalitetssikringsorganers udtrykkelige bekræftelse af, at henvisningsrapporten er i overensstemmelse med de relevante nationale kvalitetssikringsordninger, -bestemmelser og -praksisser. |
| --- | --- |

6.

Henvisningsprocessen skal omfatte de relevante kvalitetssikringsorganers udtrykkelige bekræftelse af, at henvisningsrapporten er i overensstemmelse med de relevante nationale kvalitetssikringsordninger, -bestemmelser og -praksisser.

| 7. | Henvisningsprocessen skal inddrage internationale eksperter, og henvisningsrapporterne skal indeholde en skriftlig erklæring vedrørende henvisningsprocessen fra mindst to internationale eksperter fra to forskellige lande. |
| --- | --- |

7.

Henvisningsprocessen skal inddrage internationale eksperter, og henvisningsrapporterne skal indeholde en skriftlig erklæring vedrørende henvisningsprocessen fra mindst to internationale eksperter fra to forskellige lande.

| 8. | Den kompetente myndighed eller de kompetente myndigheder skal certificere etableringen af henvisninger mellem de nationale kvalifikationsrammer eller -systemer og EQF. En omfattende rapport, som angiver henvisningerne og dokumentationen herfor, skal offentliggøres af de kompetente myndigheder, herunder EQF's nationale koordinationspunkter, og skal indeholde en særskilt redegørelse for hvert kriterium. Den samme rapport kan anvendes til selvcertificering i forhold til referencerammen for kvalifikationer i det europæiske område for videregående uddannelser i overensstemmelse med denne rammes kriterier for selvcertificering. |
| --- | --- |

8.

Den kompetente myndighed eller de kompetente myndigheder skal certificere etableringen af henvisninger mellem de nationale kvalifikationsrammer eller -systemer og EQF. En omfattende rapport, som angiver henvisningerne og dokumentationen herfor, skal offentliggøres af de kompetente myndigheder, herunder EQF's nationale koordinationspunkter, og skal indeholde en særskilt redegørelse for hvert kriterium. Den samme rapport kan anvendes til selvcertificering i forhold til referencerammen for kvalifikationer i det europæiske område for videregående uddannelser i overensstemmelse med denne rammes kriterier for selvcertificering.

| 9. | Medlemsstaterne og andre deltagende lande skal senest seks måneder efter henvisning til eller opdatering af henvisningsrapporten offentliggøre henvisningsrapporten sammen med relevante oplysninger til brug for sammenligninger på den relevante europæiske portal. |
| --- | --- |

9.

Medlemsstaterne og andre deltagende lande skal senest seks måneder efter henvisning til eller opdatering af henvisningsrapporten offentliggøre henvisningsrapporten sammen med relevante oplysninger til brug for sammenligninger på den relevante europæiske portal.

| 10. | Med hensyn til henvisningsprocessen bør alle nyudstedte dokumenter, der vedrører kvalifikationer, der er en del af de nationale kvalifikationsrammer eller -systemer (f.eks. certifikater, eksamensbeviser, tillæg til certifikater, tillæg til eksamensbeviser) og/eller kvalifikationsregistre, der udstedes af kompetente myndigheder, indeholde en klar henvisning i form af nationale kvalifikationsrammer eller -systemer til det relevante EQF-niveau. |
| --- | --- |

10.

Med hensyn til henvisningsprocessen bør alle nyudstedte dokumenter, der vedrører kvalifikationer, der er en del af de nationale kvalifikationsrammer eller -systemer (f.eks. certifikater, eksamensbeviser, tillæg til certifikater, tillæg til eksamensbeviser) og/eller kvalifikationsregistre, der udstedes af kompetente myndigheder, indeholde en klar henvisning i form af nationale kvalifikationsrammer eller -systemer til det relevante EQF-niveau.

---

BILAG IV

Kvalitetssikringsprincipper for kvalifikationer, som er en del af nationale kvalifikationsrammer eller -systemer, der henviser til den europæiske referenceramme for kvalifikationer (EQF)

Alle kvalifikationer med et EQF-niveau bør kvalitetssikres for at styrke tilliden til deres kvalitet og niveau.

I overensstemmelse med nationale forhold og under hensyntagen til sektorbestemte forskelle bør kvalitetssikring af kvalifikationer med et EQF-niveau (1)
   (2):

| 1. | omhandle udformningen af kvalifikationer og anvendelsen af læringsresultattilgangen |
| --- | --- |

1.

omhandle udformningen af kvalifikationer og anvendelsen af læringsresultattilgangen

| 2. | sikre gyldig og pålidelig vurdering i overensstemmelse med fastsatte og gennemsigtige standarder baseret på læringsresultater og omhandle certificeringsprocessen |
| --- | --- |

2.

sikre gyldig og pålidelig vurdering i overensstemmelse med fastsatte og gennemsigtige standarder baseret på læringsresultater og omhandle certificeringsprocessen

| 3. | omfatte feedbackmekanismer og procedurer for løbende forbedring |
| --- | --- |

3.

omfatte feedbackmekanismer og procedurer for løbende forbedring

| 4. | inddrage alle relevante interessenter i alle faser af processen |
| --- | --- |

4.

inddrage alle relevante interessenter i alle faser af processen

| 5. | bestå af sammenhængende evalueringsmetoder, der forbinder selvevaluering og ekstern kontrol |
| --- | --- |

5.

bestå af sammenhængende evalueringsmetoder, der forbinder selvevaluering og ekstern kontrol

| 6. | være en integreret del af den interne forvaltning, herunder udliciterede aktiviteter, i organer, der udsteder kvalifikationer med et EQF-niveau |
| --- | --- |

6.

være en integreret del af den interne forvaltning, herunder udliciterede aktiviteter, i organer, der udsteder kvalifikationer med et EQF-niveau

| 7. | være baseret på klare og målbare mål, standarder og retningslinjer |
| --- | --- |

7.

være baseret på klare og målbare mål, standarder og retningslinjer

| 8. | understøttes af hensigtsmæssige ressourcer |
| --- | --- |

8.

understøttes af hensigtsmæssige ressourcer

| 9. | omfatte en regelmæssig evaluering af eksisterende eksterne kontrolorganer eller -agenturer, der foretager kvalitetssikring |
| --- | --- |

9.

omfatte en regelmæssig evaluering af eksisterende eksterne kontrolorganer eller -agenturer, der foretager kvalitetssikring

| 10. | omfatte elektronisk adgang til evalueringsresultater. |
| --- | --- |

10.

omfatte elektronisk adgang til evalueringsresultater.

---

(1)  Disse fælles principper er fuldt forenelige med de europæiske standarder og retningslinjer (ESG) for kvalitetssikring i det europæiske område for videregående uddannelse og med den europæiske referenceramme for kvalitetssikring af erhvervsuddannelse (EQAVET).

(2)  Afhængigt af nationale forhold er det ikke sikkert, at disse principper finder anvendelse på almen uddannelse.

---

BILAG V

Principper for meritordninger vedrørende nationale kvalifikationsrammer eller -systemer, der henviser til den europæiske referenceramme for kvalifikationer (EQF) (1)

EQF og nationale kvalifikationsrammer eller -systemer bør ved hjælp af læringsresultattilgangen bedre støtte personer i) mellem forskellige niveauer af uddannelse, ii) inden for og mellem uddannelsessektorer, iii) mellem uddannelse og arbejdsmarkedet og iv) inden for og på tværs af grænser. Med forbehold af nationale afgørelser om at i) gøre brug af meritordninger og ii) knytte dem til nationale kvalifikationsrammer eller -systemer bør forskellige meritordninger, hvor det er relevant, fungere sammen med nationale kvalifikationsrammer eller -systemer for at støtte overgange og lette fremdrift. Til dette formål bør meritordninger, der vedrører nationale kvalifikationsrammer eller -systemer, hvor det er relevant, overholde følgende principper:

| 1. | Meritordninger bør støtte fleksible læringsveje til gavn for den enkelte lærende. |
| --- | --- |

1.

Meritordninger bør støtte fleksible læringsveje til gavn for den enkelte lærende.

| 2. | Når kvalifikationer udformes og udvikles, bør læringsresultattilgangen anvendes systematisk til at lette overførsel af (dele af) kvalifikationer og fremdrift i læring. |
| --- | --- |

2.

Når kvalifikationer udformes og udvikles, bør læringsresultattilgangen anvendes systematisk til at lette overførsel af (dele af) kvalifikationer og fremdrift i læring.

| 3. | Meritordninger bør lette overførsel af læringsresultater og lærendes fremdrift på tværs af institutionelle og nationale grænser. |
| --- | --- |

3.

Meritordninger bør lette overførsel af læringsresultater og lærendes fremdrift på tværs af institutionelle og nationale grænser.

| 4. | Meritordninger bør understøttes af udtrykkelig og gennemsigtig kvalitetssikring. |
| --- | --- |

4.

Meritordninger bør understøttes af udtrykkelig og gennemsigtig kvalitetssikring.

| 5. | Den merit, som en person har opnået, bør være dokumenteret og angive de opnåede læringsresultater, navnet på den kompetente merittildelende institution og givet fald den tilknyttede meritværdi. |
| --- | --- |

5.

Den merit, som en person har opnået, bør være dokumenteret og angive de opnåede læringsresultater, navnet på den kompetente merittildelende institution og givet fald den tilknyttede meritværdi.

| 6. | Man bør søge efter synergi mellem meritoverførsels- og akkumuleringssystemer og ordninger for validering af forudgående læring, og disse systemer og ordninger bør samarbejde om at lette og fremme overførsel og fremdrift. |
| --- | --- |

6.

Man bør søge efter synergi mellem meritoverførsels- og akkumuleringssystemer og ordninger for validering af forudgående læring, og disse systemer og ordninger bør samarbejde om at lette og fremme overførsel og fremdrift.

| 7. | Meritordninger bør udvikles og forbedres gennem samarbejde mellem interessenter på passende nationalt plan og EU-plan. |
| --- | --- |

7.

Meritordninger bør udvikles og forbedres gennem samarbejde mellem interessenter på passende nationalt plan og EU-plan.

---

(1)  Disse fælles principper er fuldt forenelige med det europæiske meritoverførsels- og meritakkumuleringssystem (ECTS) og det europæiske meritoverførselssystem for erhvervsuddannelse (ECVET).

---

BILAG VI

Elementer til datafelter til elektronisk offentliggørelse af oplysninger om kvalifikationer med et EQF-niveau

| DATA | Påkrævet/valgfri |
| --- | --- |
| Titel på kvalifikation | Påkrævet |
| Felt (*1) | Påkrævet |
| Land/region (kode) | Påkrævet |
| EQF-niveau | Påkrævet |
| Beskrivelse af kvalifikationen (*3) | Enten | Viden | Påkrævet |
| Færdigheder | Påkrævet |
| Ansvar og selvstændighed | Påkrævet |
| Eller | Tekstfelt, hvor det beskrives, hvad den lærende forventes at vide, forstå og kunne gøre | Påkrævet |
| Tildelende organ eller kompetent myndighed (*2) | | Påkrævet |
| Meritpoint/vejledende timetal for at opnå læringsresultater | | Valgfrit |
| Interne kvalitetssikringsprocesser | | Valgfrit |
| Ekstern kvalitetssikring/tilsynsorgan | | Valgfrit |
| Yderligere oplysninger om kvalifikationen | | Valgfrit |
| Informationskilde | | Valgfrit |
| Link til relevante tillæg | | Valgfrit |
| Kvalifikationens webadresse | | Valgfrit |
| Informationssprog (kode) | | Valgfrit |
| Optagelseskrav | | Valgfrit |
| Udløbsdato (hvis relevant) | | Valgfrit |
| Muligheder for at opnå kvalifikationen | | Valgfrit |
| Forhold til erhverv eller erhvervsområder | | Valgfri |

DATA

Påkrævet/valgfri

Titel på kvalifikation

Påkrævet

Felt (*1)

Påkrævet

Land/region (kode)

Påkrævet

EQF-niveau

Påkrævet

Beskrivelse af kvalifikationen (*3)

Enten

Viden

Påkrævet

Færdigheder

Påkrævet

Ansvar og selvstændighed

Påkrævet

Eller

Tekstfelt, hvor det beskrives, hvad den lærende forventes at vide, forstå og kunne gøre

Påkrævet

Tildelende organ eller kompetent myndighed (*2)

Påkrævet

Meritpoint/vejledende timetal for at opnå læringsresultater

Valgfrit

Interne kvalitetssikringsprocesser

Valgfrit

Ekstern kvalitetssikring/tilsynsorgan

Valgfrit

Yderligere oplysninger om kvalifikationen

Valgfrit

Informationskilde

Valgfrit

Link til relevante tillæg

Valgfrit

Kvalifikationens webadresse

Valgfrit

Informationssprog (kode)

Valgfrit

Optagelseskrav

Valgfrit

Udløbsdato (hvis relevant)

Valgfrit

Muligheder for at opnå kvalifikationen

Valgfrit

Forhold til erhverv eller erhvervsområder

Valgfri

---

(*1)  ISCED-klassifikation af undervisningsområder 2013.

(*2)  Oplysningerne om det tildelende organ eller den kompetente myndighed skal som minimum gøre det muligt at finde oplysninger herom, hvilket kan omfatte navnet på det tildelende organ eller den kompetente myndighed, eller, hvis det er relevant, navnet på gruppen af tildelende organer eller kompetente myndigheder med webadresse eller kontaktoplysninger.

(*3)  Denne beskrivelse skal bestå af åbne tekstfelter uden foreskrevet anvendelse af standardterminologi og uden forpligtelse for medlemsstaterne til at oversætte beskrivelsen til andre EU-sprog.

---

II Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 15.6.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 189/29 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 189/29

---

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag M.8301 — GE/ATI/JV)

(EØS-relevant tekst)

(2017/C 189/04)

Den 2. juni 2017 besluttede Kommissionen ikke at gøre indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og erklære den forenelig med det indre marked. Beslutningen er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1). Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den vil kunne ses:

| — | under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32017M8301. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32017M8301. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten.

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

---

| 15.6.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 189/29 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 189/29

---

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag M.8190 — Weichai/Kion)

(EØS-relevant tekst)

(2017/C 189/05)

Den 15. februar 2017 besluttede Kommissionen ikke at gøre indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og erklære den forenelig med det indre marked. Beslutningen er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1). Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den vil kunne ses:

| — | under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32017M8190. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32017M8190. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten.

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Rådet

| 15.6.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 189/30 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 189/30

---

Rådets konklusioner om ungdomsarbejdets rolle i at støtte unges udvikling af grundlæggende livsfærdigheder, der letter deres vellykkede overgang til voksenlivet, et aktivt medborgerskab og arbejdslivet

(2017/C 189/06)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

SOM MINDER OM

| 1. | den politiske baggrund for dette spørgsmål, jf. bilag I til disse konklusioner, |
| --- | --- |

1.

den politiske baggrund for dette spørgsmål, jf. bilag I til disse konklusioner,

ANERKENDER, AT

| 2. | den Europæiske Union står over for betydelige økonomiske og sociale udfordringer, som delvis skyldes stigende migration og følgerne af den finansielle og økonomiske krise, |
| --- | --- |

2.

den Europæiske Union står over for betydelige økonomiske og sociale udfordringer, som delvis skyldes stigende migration og følgerne af den finansielle og økonomiske krise,

| 3. | denne udvikling indebærer særlige udfordringer, hvad angår de demokratiske værdier, den sociale samhørighed, beskæftigelsesudsigterne og arbejdslivet såvel som de unges inklusion og trivsel, især dem, der er udsatte og har færre muligheder, |
| --- | --- |

3.

denne udvikling indebærer særlige udfordringer, hvad angår de demokratiske værdier, den sociale samhørighed, beskæftigelsesudsigterne og arbejdslivet såvel som de unges inklusion og trivsel, især dem, der er udsatte og har færre muligheder,

| 4. | hvis disse udfordringer skal tackles med et vellykket resultat, er det afgørende at styrke de unges forståelse af, hvad et aktivt medborgerskab indebærer, de dermed følgende rettigheder og ansvar, anerkendelsen af og respekten for demokratiske værdier, den kulturelle mangfoldighed og garantien for ytrings- og trosfrihed, gennem erhvervelse af de nødvendige livsfærdigheder (1), |
| --- | --- |

4.

hvis disse udfordringer skal tackles med et vellykket resultat, er det afgørende at styrke de unges forståelse af, hvad et aktivt medborgerskab indebærer, de dermed følgende rettigheder og ansvar, anerkendelsen af og respekten for demokratiske værdier, den kulturelle mangfoldighed og garantien for ytrings- og trosfrihed, gennem erhvervelse af de nødvendige livsfærdigheder (1),

| 5. | udvikling af livsfærdigheder har lige så stor betydning for at tackle de økonomiske, politiske, sociale og menneskelige omkostninger forbundet med den høje ungdomsarbejdsløshed, som for at hjælpe unge til at skabe og udforme deres fremtid ved hjælp af beskæftigelse af høj kvalitet, social inklusion og aktivt medborgerskab, |
| --- | --- |

5.

udvikling af livsfærdigheder har lige så stor betydning for at tackle de økonomiske, politiske, sociale og menneskelige omkostninger forbundet med den høje ungdomsarbejdsløshed, som for at hjælpe unge til at skabe og udforme deres fremtid ved hjælp af beskæftigelse af høj kvalitet, social inklusion og aktivt medborgerskab,

SOM TAGER HENSYN TIL

| 6. | Rådets resolution om en ny dagsorden for kompetencer i et inklusivt og konkurrencedygtigt Europa
   (2) og navnlig anerkendelsen deri af, at »Det er vigtigt at gå videre end de umiddelbare behov på arbejdsmarkedet og også fokusere på de aspekter af uddannelse, som kan være en drivkraft for innovation, entreprenørskab og kreativitet, forme sektorer, skabe arbejdspladser og nye markeder, styrke mennesker (herunder de mest sårbare), berige det demokratiske liv og udvikle engagerede, talentfulde og aktive borgere«, |
| --- | --- |

6.

Rådets resolution om en ny dagsorden for kompetencer i et inklusivt og konkurrencedygtigt Europa
   (2) og navnlig anerkendelsen deri af, at »Det er vigtigt at gå videre end de umiddelbare behov på arbejdsmarkedet og også fokusere på de aspekter af uddannelse, som kan være en drivkraft for innovation, entreprenørskab og kreativitet, forme sektorer, skabe arbejdspladser og nye markeder, styrke mennesker (herunder de mest sårbare), berige det demokratiske liv og udvikle engagerede, talentfulde og aktive borgere«,

| 7. | revisionen af henstillingen om nøglekompetencer for livslang læring (3), der giver mulighed for en rummelig tilgang til udvikling af kompetencer, som kan hjælpe unge og lette deres vellykkede overgang til voksenlivet, et aktivt medborgerskab og arbejdslivet. Den nuværende europæiske ramme for nøglekompetencer henviser allerede til mange af de livsfærdigheder, som er defineret i disse rådskonklusioner, om end med en anden terminologi, |
| --- | --- |

7.

revisionen af henstillingen om nøglekompetencer for livslang læring (3), der giver mulighed for en rummelig tilgang til udvikling af kompetencer, som kan hjælpe unge og lette deres vellykkede overgang til voksenlivet, et aktivt medborgerskab og arbejdslivet. Den nuværende europæiske ramme for nøglekompetencer henviser allerede til mange af de livsfærdigheder, som er defineret i disse rådskonklusioner, om end med en anden terminologi,

UNDERSTREGER, AT

| 8. | selv om der er knyttet mange aspekter til at tackle de udfordringer, der følger med ungdomsarbejdsløshed og den deraf følgende sociale forskubbelse og politiske fremmedgørelse, har ungdomssektoren, gennem effektivt ungdomsarbejde, en rolle at spille med at give de unge mulighed for at erhverve og udvikle de livsfærdigheder, der bidrager til at maksimere deres potentiale og hjælper dem med at opnå og fastholde et tilfredsstillende og produktivt privatliv, socialt liv og arbejdsliv. Sådanne livsfærdigheder kan også bidrage til at forebygge marginalisering og bekæmpe propaganda, retorik og adfærd, der kan kædes sammen med radikalisering, som kan føre til voldelig ekstremisme, |
| --- | --- |

8.

selv om der er knyttet mange aspekter til at tackle de udfordringer, der følger med ungdomsarbejdsløshed og den deraf følgende sociale forskubbelse og politiske fremmedgørelse, har ungdomssektoren, gennem effektivt ungdomsarbejde, en rolle at spille med at give de unge mulighed for at erhverve og udvikle de livsfærdigheder, der bidrager til at maksimere deres potentiale og hjælper dem med at opnå og fastholde et tilfredsstillende og produktivt privatliv, socialt liv og arbejdsliv. Sådanne livsfærdigheder kan også bidrage til at forebygge marginalisering og bekæmpe propaganda, retorik og adfærd, der kan kædes sammen med radikalisering, som kan føre til voldelig ekstremisme,

ANERKENDER, AT

| 9. | selv om ungdomsarbejde kan indebære en lang række foranstaltninger, projekter, programmer, aktiviteter og initiativer, der tilbydes af forskellige udbydere i forskellige situationer, er de unges personlige og sociale udvikling kendetegnende for ungdomsarbejdets praktiske gennemførelse og fokus, |
| --- | --- |

9.

selv om ungdomsarbejde kan indebære en lang række foranstaltninger, projekter, programmer, aktiviteter og initiativer, der tilbydes af forskellige udbydere i forskellige situationer, er de unges personlige og sociale udvikling kendetegnende for ungdomsarbejdets praktiske gennemførelse og fokus,

| 10. | effektivt ungdomsarbejde kan føre til positive resultater for unge ved






  — | at udvikle deres færdigheder og dermed styrke deres personlige udvikling |
| --- | --- | --- |

10.

effektivt ungdomsarbejde kan føre til positive resultater for unge ved

—

at udvikle deres færdigheder og dermed styrke deres personlige udvikling

| — | at fremme og tilskynde til positive sociale værdier, positiv adfærd og positive holdninger, navnlig i deres relationer til andre |
| --- | --- |

—

at fremme og tilskynde til positive sociale værdier, positiv adfærd og positive holdninger, navnlig i deres relationer til andre

| — | at fremme deres kreative og innovative evner og potentiale, hvilket vil give dem mulighed for med succes at deltage i arbejdslivet, og |
| --- | --- |

—

at fremme deres kreative og innovative evner og potentiale, hvilket vil give dem mulighed for med succes at deltage i arbejdslivet, og

| — | at fremme demokratiske værdier og dermed styrke et aktivt medborgerskab og demokratisk deltagelse, |
| --- | --- |

—

at fremme demokratiske værdier og dermed styrke et aktivt medborgerskab og demokratisk deltagelse,

| 11. | livsfærdigheder er forskellige former for positiv, bekræftende og problemløsende adfærd, der anvendes hensigtsmæssigt og ansvarligt i hverdagen — hjemme, på nettet, i lokalsamfundet, i uddannelsessammenhæng og på arbejdspladsen. Det er et sæt personlige og sociale færdigheder erhvervet gennem almen og faglig uddannelse, ungdomsarbejde og ikkeformel og uformel læring, der kan anvendes til at tackle de spørgsmål og problemer, som mennesker ofte støder på i hverdagen, |
| --- | --- |

11.

livsfærdigheder er forskellige former for positiv, bekræftende og problemløsende adfærd, der anvendes hensigtsmæssigt og ansvarligt i hverdagen — hjemme, på nettet, i lokalsamfundet, i uddannelsessammenhæng og på arbejdspladsen. Det er et sæt personlige og sociale færdigheder erhvervet gennem almen og faglig uddannelse, ungdomsarbejde og ikkeformel og uformel læring, der kan anvendes til at tackle de spørgsmål og problemer, som mennesker ofte støder på i hverdagen,

ER ENIGT I, AT

| 12. | livsfærdigheder er vigtige for alle unge, men er særligt betydningsfulde og vigtige for udsatte unge og unge med færre muligheder og for deres beskæftigelsesbehov, sociale inklusion og demokratiske deltagelse, |
| --- | --- |

12.

livsfærdigheder er vigtige for alle unge, men er særligt betydningsfulde og vigtige for udsatte unge og unge med færre muligheder og for deres beskæftigelsesbehov, sociale inklusion og demokratiske deltagelse,

| 13. | fremme af og tilvejebringelse af betingelser for unges erhvervelse og udvikling af livsfærdigheder kan være en integrerende del af ungdomspolitikken på både europæisk plan og medlemsstatsplan, |
| --- | --- |

13.

fremme af og tilvejebringelse af betingelser for unges erhvervelse og udvikling af livsfærdigheder kan være en integrerende del af ungdomspolitikken på både europæisk plan og medlemsstatsplan,

GØR OPMÆRKSOM PÅ, AT

| 14. | bilag II indeholder en liste over livsfærdigheder med angivelse af en række karakteristika. Denne liste er hverken præskriptiv eller udtømmende, men afspejler de livsfærdigheder, som ungdomsarbejde bedst kan fremme og hjælpe unge med at tilegne sig (4), |
| --- | --- |

14.

bilag II indeholder en liste over livsfærdigheder med angivelse af en række karakteristika. Denne liste er hverken præskriptiv eller udtømmende, men afspejler de livsfærdigheder, som ungdomsarbejde bedst kan fremme og hjælpe unge med at tilegne sig (4),

| 15. | livsfærdighederne, som defineret i bilag II, er under udvikling, og at det er op til medlemsstaterne og de relevante europæiske, nationale og lokale aktører at fastlægge, hvordan livsfærdighederne skal prioriteres, præsenteres og fremmes, |
| --- | --- |

15.

livsfærdighederne, som defineret i bilag II, er under udvikling, og at det er op til medlemsstaterne og de relevante europæiske, nationale og lokale aktører at fastlægge, hvordan livsfærdighederne skal prioriteres, præsenteres og fremmes,

OPFORDRER UNDER HENSYNTAGEN TIL NÆRHEDSPRINCIPPET MEDLEMSSTATERNE TIL

| 16. | at befordre ungdomsarbejdets bidrag til udviklingen af unges livsfærdigheder i de ungdomspolitiske rammer og foranstaltninger, der tager sigte på at støtte unge, |
| --- | --- |

16.

at befordre ungdomsarbejdets bidrag til udviklingen af unges livsfærdigheder i de ungdomspolitiske rammer og foranstaltninger, der tager sigte på at støtte unge,

| 17. | blandt udbydere af ungdomsarbejde at udbrede og fremme læringsredskaber, -metoder og -praksis, navnlig dem, der er udviklet af ungdomsarbejdere, og som kan hjælpe unge med at erhverve livsfærdigheder, |
| --- | --- |

17.

blandt udbydere af ungdomsarbejde at udbrede og fremme læringsredskaber, -metoder og -praksis, navnlig dem, der er udviklet af ungdomsarbejdere, og som kan hjælpe unge med at erhverve livsfærdigheder,

| 18. | yderligere at støtte uddannelse og peerlæringsaktiviteter for udbydere af ungdomsarbejde for at styrke deres evne til at hjælpe unge med at erhverve livsfærdigheder, |
| --- | --- |

18.

yderligere at støtte uddannelse og peerlæringsaktiviteter for udbydere af ungdomsarbejde for at styrke deres evne til at hjælpe unge med at erhverve livsfærdigheder,

| 19. | i givet fald at anerkende og validere almene og faglige uddannelsesprogrammer, som forbedrer lønnede såvel som frivillige ungdomsarbejderes og ungdomslederes evne til på vellykket vis at anvende læringsværktøjer, -metoder og -praksis, der hjælper unge med at identificere, erhverve og udvikle livsfærdigheder gennem anvendelse af værktøjer og metoder til evaluering og selvevaluering, |
| --- | --- |

19.

i givet fald at anerkende og validere almene og faglige uddannelsesprogrammer, som forbedrer lønnede såvel som frivillige ungdomsarbejderes og ungdomslederes evne til på vellykket vis at anvende læringsværktøjer, -metoder og -praksis, der hjælper unge med at identificere, erhverve og udvikle livsfærdigheder gennem anvendelse af værktøjer og metoder til evaluering og selvevaluering,

| 20. | at fremme og styrke frivilligt arbejde blandt unge, som kan lette deres erhvervelse af livsfærdigheder og bidrage til, at de sammen med udbydere af ungdomsarbejde deltager i projekter og initiativer inden for rammerne af ungdomsarbejde, |
| --- | --- |

20.

at fremme og styrke frivilligt arbejde blandt unge, som kan lette deres erhvervelse af livsfærdigheder og bidrage til, at de sammen med udbydere af ungdomsarbejde deltager i projekter og initiativer inden for rammerne af ungdomsarbejde,

OPFORDRER MEDLEMSSTATERNE OG KOMMISSIONEN TIL INDEN FOR DERES RESPEKTIVE KOMPETENCEOMRÅDER AT

| 21. | fremme og skabe muligheder for peerlæring og gensidig læring, projekter og initiativer, så udbydere af ungdomsarbejde kan dele viden, værktøjer og erfaringer vedrørende fremme og udvikling af unges livsfærdigheder, |
| --- | --- |

21.

fremme og skabe muligheder for peerlæring og gensidig læring, projekter og initiativer, så udbydere af ungdomsarbejde kan dele viden, værktøjer og erfaringer vedrørende fremme og udvikling af unges livsfærdigheder,

| 22. | overveje, hvilke livsfærdigheder, som unge har erhvervet gennem ungdomsarbejde, der kan identificeres og dokumenteres, og hvordan dette kan gøres, således at evalueringen og certificeringen lettes ved hjælp af mekanismer til validering af ikkeformel og uformel læring (5), |
| --- | --- |

22.

overveje, hvilke livsfærdigheder, som unge har erhvervet gennem ungdomsarbejde, der kan identificeres og dokumenteres, og hvordan dette kan gøres, således at evalueringen og certificeringen lettes ved hjælp af mekanismer til validering af ikkeformel og uformel læring (5),

| 23. | maksimere brugen af Erasmus+ og andre EU-finansierede programmer til støtte af det praktiske ungdomsarbejde for at fremme og udvikle unges livsfærdigheder, |
| --- | --- |

23.

maksimere brugen af Erasmus+ og andre EU-finansierede programmer til støtte af det praktiske ungdomsarbejde for at fremme og udvikle unges livsfærdigheder,

| 24. | styrke dialogen mellem ungdomsarbejde, ungdomspolitik og forskning på ungdomsområdet og samordningen mellem det lokale, regionale, nationale og europæiske niveau og derved fremme netværkssamarbejde, samarbejde, peerlæring og udveksling vedrørende fremme og udvikling af unges livsfærdigheder, |
| --- | --- |

24.

styrke dialogen mellem ungdomsarbejde, ungdomspolitik og forskning på ungdomsområdet og samordningen mellem det lokale, regionale, nationale og europæiske niveau og derved fremme netværkssamarbejde, samarbejde, peerlæring og udveksling vedrørende fremme og udvikling af unges livsfærdigheder,

| 25. | identificere, støtte og udbrede eksisterende og innovative værktøjer, metoder og praksis, der fremmer livsfærdigheder i forskellige sammenhænge inden for ungdomsarbejde, |
| --- | --- |

25.

identificere, støtte og udbrede eksisterende og innovative værktøjer, metoder og praksis, der fremmer livsfærdigheder i forskellige sammenhænge inden for ungdomsarbejde,

| 26. | fremme og støtte tværsektorielle initiativer og partnerskaber, navnlig mellem udbydere af ungdomsarbejde, uddannelsesinstitutioner, sociale myndigheder og arbejdsformidlinger samt arbejdsmarkedets parter, der hjælper unge med at erhverve og udvikle livsfærdigheder, |
| --- | --- |

26.

fremme og støtte tværsektorielle initiativer og partnerskaber, navnlig mellem udbydere af ungdomsarbejde, uddannelsesinstitutioner, sociale myndigheder og arbejdsformidlinger samt arbejdsmarkedets parter, der hjælper unge med at erhverve og udvikle livsfærdigheder,

OPFORDRER EUROPA-KOMMISSIONEN TIL AT

| 27. | bidrage til opbygning af viden om de livsfærdigheder, der fremmes og udvikles gennem ungdomsarbejde, og hjælpe medlemsstaterne med at fremme ungdomsarbejderes kapacitetsudvikling og faglige udvikling, |
| --- | --- |

27.

bidrage til opbygning af viden om de livsfærdigheder, der fremmes og udvikles gennem ungdomsarbejde, og hjælpe medlemsstaterne med at fremme ungdomsarbejderes kapacitetsudvikling og faglige udvikling,

| 28. | fremme ungdomsarbejde som en integrerende del af den nye dagsorden for færdigheder, som både tilfører merværdi til og supplerer og støtter alle aspekter af dagsordenen, |
| --- | --- |

28.

fremme ungdomsarbejde som en integrerende del af den nye dagsorden for færdigheder, som både tilfører merværdi til og supplerer og støtter alle aspekter af dagsordenen,

| 29. | fremme og støtte en tværsektoriel tilgang til at hjælpe unge med at tilegne sig og udvikle de fornødne færdigheder for at lette deres vellykkede overgang til voksenlivet, et aktivt medborgerskab og arbejdslivet, |
| --- | --- |

29.

fremme og støtte en tværsektoriel tilgang til at hjælpe unge med at tilegne sig og udvikle de fornødne færdigheder for at lette deres vellykkede overgang til voksenlivet, et aktivt medborgerskab og arbejdslivet,

| 30. | sikre, at disse rådskonklusioner bidrager til revisionen af henstillingen om nøglekompetencer for livslang læring med henblik på at styrke og bringe den i overensstemmelse med livsfærdighedsdimensionen i den europæiske ramme for nøglekompetencer. |
| --- | --- |

30.

sikre, at disse rådskonklusioner bidrager til revisionen af henstillingen om nøglekompetencer for livslang læring med henblik på at styrke og bringe den i overensstemmelse med livsfærdighedsdimensionen i den europæiske ramme for nøglekompetencer.

---

(1)  En definition af livsfærdigheder i den i disse rådskonklusioner anvendte betydning findes i punkt 10-12 og i bilag II.

(2)  Rådets resolution om en ny dagsorden for kompetencer i et inklusivt og konkurrencedygtigt Europa (EUT C 467 af 15.12.2016, s, 1).

(3)  Europa-Parlamentets og Rådets henstilling af 18. december 2006 om nøglekompetencer for livslang læring (EUT L 394 af 30.12.2006, s. 10).

(4)  I forbindelse med disse rådskonklusioner forstås ved ungdomsarbejde alle såvel statsstøttede som frivillige organisationer, instanser og andre organer, der organiserer ungdomsarbejde i form af programmer, projekter, initiativer og aktiviteter for unge.

(5)  Rådets henstilling om validering af ikkeformel og uformel læring (EUT C 398 af 22.12.2012, s. 1).

---

BILAG I

Politisk baggrund

| — | Europa-Parlamentets og Rådets henstilling om nøglekompetencer for livslang læring — EUT L 394 af 30.12.2006, s. 10. |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets og Rådets henstilling om nøglekompetencer for livslang læring — EUT L 394 af 30.12.2006, s. 10.

| — | Rådets henstilling om validering af ikkeformel og uformel læring — EUT C 398 af 22.12.2012, s. 1. |
| --- | --- |

—

Rådets henstilling om validering af ikkeformel og uformel læring — EUT C 398 af 22.12.2012, s. 1.

| — | Rådets henstilling om opkvalificeringsforløb: Nye muligheder for voksne — EUT C 484 af 24.12.2016, s. 1. |
| --- | --- |

—

Rådets henstilling om opkvalificeringsforløb: Nye muligheder for voksne — EUT C 484 af 24.12.2016, s. 1.

| — | Rådets konklusioner om godt ungdomsarbejdes bidrag til unges udvikling, trivsel og sociale inklusion — EUT C 168 af 14.6.2013, s. 5. |
| --- | --- |

—

Rådets konklusioner om godt ungdomsarbejdes bidrag til unges udvikling, trivsel og sociale inklusion — EUT C 168 af 14.6.2013, s. 5.

| — | Rådets konklusioner om maksimal udnyttelse af ungdomspolitikkens potentiale i håndteringen af målene for Europa 2020-strategien — EUT C 224 af 3.8.2013, s. 2. |
| --- | --- |

—

Rådets konklusioner om maksimal udnyttelse af ungdomspolitikkens potentiale i håndteringen af målene for Europa 2020-strategien — EUT C 224 af 3.8.2013, s. 2.

| — | Rådets konklusioner om styrkelse af den sociale inklusion af unge, der ikke er i beskæftigelse eller under uddannelse — EUT C 30 af 1.2.2014, s. 5. |
| --- | --- |

—

Rådets konklusioner om styrkelse af den sociale inklusion af unge, der ikke er i beskæftigelse eller under uddannelse — EUT C 30 af 1.2.2014, s. 5.

| — | Rådets konklusioner om fremme af unges iværksætterkultur for at sikre social inklusion af unge — EUT C 183 af 14.6.2014, s. 18. |
| --- | --- |

—

Rådets konklusioner om fremme af unges iværksætterkultur for at sikre social inklusion af unge — EUT C 183 af 14.6.2014, s. 18.

| — | Rådets konklusioner om styrkelse af ungdomsarbejde for at sikre samfundets sammenhængskraft — EUT C 170 af 23.5.2015, s. 2. |
| --- | --- |

—

Rådets konklusioner om styrkelse af ungdomsarbejde for at sikre samfundets sammenhængskraft — EUT C 170 af 23.5.2015, s. 2.

| — | Rådets resolution om fremme af unges politiske deltagelse i det demokratiske liv i Europa — EUT C 417 af 15.12.2015, s. 10. |
| --- | --- |

—

Rådets resolution om fremme af unges politiske deltagelse i det demokratiske liv i Europa — EUT C 417 af 15.12.2015, s. 10.

| — | Fælles rapport 2015 fra Rådet og Kommissionen om gennemførelse af nye rammer for det europæiske samarbejde på ungdomsområdet (2010-2018) — EUT C 417 af 15.12.2015, s. 17. |
| --- | --- |

—

Fælles rapport 2015 fra Rådet og Kommissionen om gennemførelse af nye rammer for det europæiske samarbejde på ungdomsområdet (2010-2018) — EUT C 417 af 15.12.2015, s. 17.

| — | Rådets konklusioner om den rolle, som frivilligt arbejde inden for sport kan spille med hensyn til at fremme aktivt medborgerskab — EUT C 372 af 20.12.2011, s. 24. |
| --- | --- |

—

Rådets konklusioner om den rolle, som frivilligt arbejde inden for sport kan spille med hensyn til at fremme aktivt medborgerskab — EUT C 372 af 20.12.2011, s. 24.

| — | Rådets konklusioner om maksimal udnyttelse af den rolle, som breddeidræt spiller i udviklingen af tværfaglige kvalifikationer, især blandt unge — EUT C 172 af 27.5.2015, s. 8. |
| --- | --- |

—

Rådets konklusioner om maksimal udnyttelse af den rolle, som breddeidræt spiller i udviklingen af tværfaglige kvalifikationer, især blandt unge — EUT C 172 af 27.5.2015, s. 8.

| — | Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget med titlen: En ny dagsorden for færdigheder i Europa — En fælles indsats for at styrke den menneskelige kapital, beskæftigelsesegnethed og konkurrenceevnen (2016). |
| --- | --- |

—

Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget med titlen: En ny dagsorden for færdigheder i Europa — En fælles indsats for at styrke den menneskelige kapital, beskæftigelsesegnethed og konkurrenceevnen (2016).

| — | Rådets resolution om en ny dagsorden for kompetencer i et inklusivt og konkurrencedygtigt Europa — EUT C 467 af 15.12.2016, s. 1. |
| --- | --- |

—

Rådets resolution om en ny dagsorden for kompetencer i et inklusivt og konkurrencedygtigt Europa — EUT C 467 af 15.12.2016, s. 1.

| — | Konklusioner fra Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om forebyggelse af radikalisering, der fører til voldelig ekstremisme — EUT C 467 af 15.12.2016, s. 3. |
| --- | --- |

—

Konklusioner fra Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om forebyggelse af radikalisering, der fører til voldelig ekstremisme — EUT C 467 af 15.12.2016, s. 3.

Studier, rapporter og erklæringer fra ekspertgrupper

| — | At arbejde med unge: værdien af ungdomsarbejde i Den Europæiske Union (2014). |
| --- | --- |

—

At arbejde med unge: værdien af ungdomsarbejde i Den Europæiske Union (2014).

| — | Developing the creativity and innovative potential of young people through non-formal learning in ways that are relevant for employment (2014). |
| --- | --- |

—

Developing the creativity and innovative potential of young people through non-formal learning in ways that are relevant for employment (2014).

| — | Quality youth work — A common framework for future developments of youth work (2015). |
| --- | --- |

—

Quality youth work — A common framework for future developments of youth work (2015).

| — | The contribution of youth work to address the challenges young people are facing, in particular, the transition from education to employment (2015). |
| --- | --- |

—

The contribution of youth work to address the challenges young people are facing, in particular, the transition from education to employment (2015).

| — | Declaration of the 1st European Youth Work Convention (2010). |
| --- | --- |

—

Declaration of the 1st European Youth Work Convention (2010).

| — | Rapport og erklæring fra den anden europæiske konvention om ungdomsarbejde (2015). |
| --- | --- |

—

Rapport og erklæring fra den anden europæiske konvention om ungdomsarbejde (2015).

---

BILAG II (1)

| En liste over livsfærdigheder og de dertil knyttede karakteristika










  Samarbejdsevner | Kommunikationsevner | Kognitive evner | Personlige evner |
| --- | --- | --- | --- |
| Lederskab, konfliktløsning, planlægning og organisering, teamwork, forhandling, interkulturel bevidsthed | Evne til at udtrykke (og lytte til) tanker og holdninger, diskutere og debattere, digitale færdigheder og mediekendskab, præsentationsevne, fortalervirksomhed | Evne til at tænke kritisk, foretage en velunderbygget analyse, tænke kreativt, løse problemer, træffe beslutninger, fortolke, udvise dømmekraft | Selvtillid, selvværd, robusthed, selvstændighed, initiativ, empati |

En liste over livsfærdigheder og de dertil knyttede karakteristika

Samarbejdsevner

Kommunikationsevner

Kognitive evner

Personlige evner

Lederskab, konfliktløsning, planlægning og organisering, teamwork, forhandling, interkulturel bevidsthed

Evne til at udtrykke (og lytte til) tanker og holdninger, diskutere og debattere, digitale færdigheder og mediekendskab, præsentationsevne, fortalervirksomhed

Evne til at tænke kritisk, foretage en velunderbygget analyse, tænke kreativt, løse problemer, træffe beslutninger, fortolke, udvise dømmekraft

Selvtillid, selvværd, robusthed, selvstændighed, initiativ, empati

Kendetegnende for disse livsfærdigheder er:

| | at de er holistiske, idet de sigter mod at udvikle hele personen og hjælpe vedkommende til at realisere sig selv på positiv vis, både som individ og socialt væsen, |
| --- | --- |

at de er holistiske, idet de sigter mod at udvikle hele personen og hjælpe vedkommende til at realisere sig selv på positiv vis, både som individ og socialt væsen,

| | at de i sig selv er værdifulde, idet de giver unge positive og berigende læringserfaringer, som støtter deres udvikling, |
| --- | --- |

at de i sig selv er værdifulde, idet de giver unge positive og berigende læringserfaringer, som støtter deres udvikling,

| | at de er komplementerende og forstærkende, idet de støtter unges indlæring og udvikling inden for almen og faglig uddannelse, i familien, i lokalsamfundet, i samfundslivet og det sociale liv og på arbejdspladsen, |
| --- | --- |

at de er komplementerende og forstærkende, idet de støtter unges indlæring og udvikling inden for almen og faglig uddannelse, i familien, i lokalsamfundet, i samfundslivet og det sociale liv og på arbejdspladsen,

| | at de er tværgående og tværsektorielle, idet de tillærte færdigheder uafhængigt af konteksten er umiddelbart relevante og brugbare, det være sig i forbindelse med uddannelse, på arbejdspladsen, i lokalsamfundet eller i forbindelse med udøvelse af kulturelle, sociale eller politiske aktiviteter, |
| --- | --- |

at de er tværgående og tværsektorielle, idet de tillærte færdigheder uafhængigt af konteksten er umiddelbart relevante og brugbare, det være sig i forbindelse med uddannelse, på arbejdspladsen, i lokalsamfundet eller i forbindelse med udøvelse af kulturelle, sociale eller politiske aktiviteter,

| | at de styrker unges handlekraft og muligheder og gør det muligt for de unge at lade deres talenter, evner og færdigheder såvel som deres adfærd og holdninger komme konstruktivt til udtryk i privat-, samfunds-, kultur- og arbejdslivet. |
| --- | --- |

at de styrker unges handlekraft og muligheder og gør det muligt for de unge at lade deres talenter, evner og færdigheder såvel som deres adfærd og holdninger komme konstruktivt til udtryk i privat-, samfunds-, kultur- og arbejdslivet.

---

(1)  Listen over livsfærdigheder omfatter nogle af de hyppigst nævnte færdigheder og kompetencer i international litteratur og navnlig i de studier og rapporter fra ekspertgrupper, der er anført i bilag I.

---

| 15.6.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 189/35 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 189/35

---

Rådets konklusioner om strategiske perspektiver for det europæiske samarbejde på ungdomsområdet efter 2018

(2017/C 189/07)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

SOM MINDER OM

| 1. | den politiske baggrund for dette spørgsmål, jf. bilaget til disse konklusioner, |
| --- | --- |

1.

den politiske baggrund for dette spørgsmål, jf. bilaget til disse konklusioner,

SOM ANERKENDER, AT

| 2. | formålet med Kommissionens meddelelse til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget med titlen »En EU-strategi for unge — investering og mobilisering — En fornyet åben koordinationsmetode tilpasset udfordringer og muligheder på ungdomsområdet« (1) var at fastlægge en sektoroverskridende tilgang for at mobilisere unge mennesker i Europa og give dem de ressourcer og muligheder, der er nødvendige for at opnå selvstændighed |
| --- | --- |

2.

formålet med Kommissionens meddelelse til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget med titlen »En EU-strategi for unge — investering og mobilisering — En fornyet åben koordinationsmetode tilpasset udfordringer og muligheder på ungdomsområdet« (1) var at fastlægge en sektoroverskridende tilgang for at mobilisere unge mennesker i Europa og give dem de ressourcer og muligheder, der er nødvendige for at opnå selvstændighed

| 3. | Rådets resolution om »nye rammer for det europæiske samarbejde på ungdomsområdet (2010-2018)« (2) indeholdt den hidtil mest omfattende og ambitiøse EU-ungdomsstrategi. Perioden for rammernes anvendelse faldt sammen med den finansielle og økonomiske krise, der i større eller mindre grad havde en negativ indvirkning på alle EU-borgere og -medlemsstater, men havde en skadelig og uforholdsmæssigt stor indvirkning på unge og især på unge med færre muligheder, hvilket resulterede i høj arbejdsløshed og øgede risikoen for social forskubbelse, politisk fremmedgørelse og endda voldelig radikalisering og ekstremisme, hvilket igen indebar en udfordring for de demokratiske værdier og den sociale samhørighed |
| --- | --- |

3.

Rådets resolution om »nye rammer for det europæiske samarbejde på ungdomsområdet (2010-2018)« (2) indeholdt den hidtil mest omfattende og ambitiøse EU-ungdomsstrategi. Perioden for rammernes anvendelse faldt sammen med den finansielle og økonomiske krise, der i større eller mindre grad havde en negativ indvirkning på alle EU-borgere og -medlemsstater, men havde en skadelig og uforholdsmæssigt stor indvirkning på unge og især på unge med færre muligheder, hvilket resulterede i høj arbejdsløshed og øgede risikoen for social forskubbelse, politisk fremmedgørelse og endda voldelig radikalisering og ekstremisme, hvilket igen indebar en udfordring for de demokratiske værdier og den sociale samhørighed

| 4. | rammerne, som det tydeligt fremgår af Europa-Kommissionens ungdomsrapport fra 2012 og 2015 og den fælles rapport fra Rådet og Kommissionen om gennemførelse af nye rammer for det europæiske samarbejde på ungdomsområdet (2010-2018) (3), har ydet et vigtigt og værdifuldt bidrag, ikke kun til samarbejdet på ungdomsområdet, men også til unges liv, fremtidsudsigter, trivsel, deltagelse og inklusion i hele Den Europæiske Union |
| --- | --- |

4.

rammerne, som det tydeligt fremgår af Europa-Kommissionens ungdomsrapport fra 2012 og 2015 og den fælles rapport fra Rådet og Kommissionen om gennemførelse af nye rammer for det europæiske samarbejde på ungdomsområdet (2010-2018) (3), har ydet et vigtigt og værdifuldt bidrag, ikke kun til samarbejdet på ungdomsområdet, men også til unges liv, fremtidsudsigter, trivsel, deltagelse og inklusion i hele Den Europæiske Union

| 5. | EU-arbejdsplanen for ungdom for henholdsvis 2014-2015 (4) og 2016-2018 (5) har styrket og forbedret instrumenterne og processerne for gennemførelse af de nye rammer for det europæiske samarbejde på ungdomsområdet, hvilket i højere grad har tilpasset dem målene for Europa 2020-strategien og imødegået kommende udfordringer, |
| --- | --- |

5.

EU-arbejdsplanen for ungdom for henholdsvis 2014-2015 (4) og 2016-2018 (5) har styrket og forbedret instrumenterne og processerne for gennemførelse af de nye rammer for det europæiske samarbejde på ungdomsområdet, hvilket i højere grad har tilpasset dem målene for Europa 2020-strategien og imødegået kommende udfordringer,

NOTERER SIG, AT

| 6. | den operationelle tidsplan for de nye rammer for det europæiske samarbejde på ungdomsområdet udløber ved udgangen af 2018, og at de operationelle tidsplaner for både Europa 2020, Den Europæiske Unions tiårige strategi for beskæftigelse og vækst og programmet Erasmus+ udløber ved udgangen af 2020, |
| --- | --- |

6.

den operationelle tidsplan for de nye rammer for det europæiske samarbejde på ungdomsområdet udløber ved udgangen af 2018, og at de operationelle tidsplaner for både Europa 2020, Den Europæiske Unions tiårige strategi for beskæftigelse og vækst og programmet Erasmus+ udløber ved udgangen af 2020,

UNDERSTREGER, AT

| 7. | fremme og beskyttelse af Den Europæiske Unions værdier som fastsat i artikel 2 i TEU (6) og styrkelse af unges følelse af europæisk identitet og tillid til det europæiske projekt ved at udvikle deres kompetencer og fremme deres politiske deltagelse, samfundsengagement, frivillige arbejde og mobilitet inden for læring fortsat vil være afgørende for fastlæggelsen af det fremtidige europæiske samarbejde på ungdomsområdet |
| --- | --- |

7.

fremme og beskyttelse af Den Europæiske Unions værdier som fastsat i artikel 2 i TEU (6) og styrkelse af unges følelse af europæisk identitet og tillid til det europæiske projekt ved at udvikle deres kompetencer og fremme deres politiske deltagelse, samfundsengagement, frivillige arbejde og mobilitet inden for læring fortsat vil være afgørende for fastlæggelsen af det fremtidige europæiske samarbejde på ungdomsområdet

| 8. | ungdomsarbejde, ikkeformel og uformel læring spiller en central rolle på ungdomsområdet og bidrager til udviklingen af unges kompetencer, |
| --- | --- |

8.

ungdomsarbejde, ikkeformel og uformel læring spiller en central rolle på ungdomsområdet og bidrager til udviklingen af unges kompetencer,

ER ENIGT OM, AT

| 9. | der bør udformes og støttes op om nye rammer for det europæiske samarbejde på ungdomsområdet efter 2018, som lægger vægt på en sektoroverskridende tilgang med en klar merværdi på EU-plan og inkluderer eventuelle EU-arbejdsplaner for ungdom, samtidig med at der tages hensyn til resultaterne af evalueringen af de nuværende rammer, |
| --- | --- |

9.

der bør udformes og støttes op om nye rammer for det europæiske samarbejde på ungdomsområdet efter 2018, som lægger vægt på en sektoroverskridende tilgang med en klar merværdi på EU-plan og inkluderer eventuelle EU-arbejdsplaner for ungdom, samtidig med at der tages hensyn til resultaterne af evalueringen af de nuværende rammer,

OPFORDRER MEDLEMSSTATERNE OG KOMMISSIONEN TIL INDEN FOR DERES RESPEKTIVE KOMPETENCEOMRÅDER OG I FULD OVERENSSTEMMELSE MED NÆRHEDSPRINCIPPET AT

| 10. | sikre, at udformningen af rammerne for det fremtidige europæiske samarbejde på ungdomsområdet er evidensbaseret samt bygger på og understøttes af en bredt funderet og inklusiv høring af alle relevante interessenter, herunder unge, udbydere af ungdomsarbejde (7), ungdomsarbejdere (både professionelle og frivillige) og politiske beslutningstagere på alle niveauer med henblik på at opnå konsensus om og tilslutning til fremtidens målsætninger og mål for ungdomspolitik |
| --- | --- |

10.

sikre, at udformningen af rammerne for det fremtidige europæiske samarbejde på ungdomsområdet er evidensbaseret samt bygger på og understøttes af en bredt funderet og inklusiv høring af alle relevante interessenter, herunder unge, udbydere af ungdomsarbejde (7), ungdomsarbejdere (både professionelle og frivillige) og politiske beslutningstagere på alle niveauer med henblik på at opnå konsensus om og tilslutning til fremtidens målsætninger og mål for ungdomspolitik

| 11. | tage i betragtning, at rammerne for det fremtidige europæiske samarbejde på ungdomsområdet er sektoroverskridende, fleksible, reaktive og gennemsigtige, og tage hensyn til de hastigt skiftende politiske, sociale, kulturelle og økonomiske forhold på europæisk og internationalt plan |
| --- | --- |

11.

tage i betragtning, at rammerne for det fremtidige europæiske samarbejde på ungdomsområdet er sektoroverskridende, fleksible, reaktive og gennemsigtige, og tage hensyn til de hastigt skiftende politiske, sociale, kulturelle og økonomiske forhold på europæisk og internationalt plan

| 12. | sikre, at Erasmus+ og andre programmer og instrumenter bidrager og, hvis det er relevant, tilpasses til rammernes gennemførelse |
| --- | --- |

12.

sikre, at Erasmus+ og andre programmer og instrumenter bidrager og, hvis det er relevant, tilpasses til rammernes gennemførelse

| 13. | lægge rammernes primære fokus på de særlige ungdomspolitiske emner, der falder inden for kompetenceområdet for de strukturer, som er ansvarlige for unge, men også yderligere styrke udviklingen og initiativer på dermed forbundne politikområder for at sikre sektoroverskridende samarbejde og gensidig støtte |
| --- | --- |

13.

lægge rammernes primære fokus på de særlige ungdomspolitiske emner, der falder inden for kompetenceområdet for de strukturer, som er ansvarlige for unge, men også yderligere styrke udviklingen og initiativer på dermed forbundne politikområder for at sikre sektoroverskridende samarbejde og gensidig støtte

| 14. | evaluere, revidere og forny den strukturerede dialog og dens mål med henblik på at fremme en innovativ, meningsfuld og målrettet konstruktiv dialog ikke blot med unge fra ungdomsorganisationer, men også med unge med forskellig baggrund, unge med færre muligheder og unge, der ikke er medlem af en organisation |
| --- | --- |

14.

evaluere, revidere og forny den strukturerede dialog og dens mål med henblik på at fremme en innovativ, meningsfuld og målrettet konstruktiv dialog ikke blot med unge fra ungdomsorganisationer, men også med unge med forskellig baggrund, unge med færre muligheder og unge, der ikke er medlem af en organisation

| 15. | overveje yderligere, hvilke kompetencer (viden, færdigheder og holdninger) og værdier unge har behov for med henblik på at opretholde et fyldestgørende privatliv, socialt liv og arbejdsliv og navnlig med henblik på at nå ud til og inkludere unge med færre muligheder |
| --- | --- |

15.

overveje yderligere, hvilke kompetencer (viden, færdigheder og holdninger) og værdier unge har behov for med henblik på at opretholde et fyldestgørende privatliv, socialt liv og arbejdsliv og navnlig med henblik på at nå ud til og inkludere unge med færre muligheder

| 16. | tage hensyn til den rolle, som internettet, sociale medier og digitalisering kan spille for at fremme solidaritet, politisk deltagelse og aktivt medborgerskab blandt unge og for at bekæmpe politisk fremmedgørelse, populisme, propaganda og radikalisering, der kan føre til voldelig ekstremisme |
| --- | --- |

16.

tage hensyn til den rolle, som internettet, sociale medier og digitalisering kan spille for at fremme solidaritet, politisk deltagelse og aktivt medborgerskab blandt unge og for at bekæmpe politisk fremmedgørelse, populisme, propaganda og radikalisering, der kan føre til voldelig ekstremisme

| 17. | evaluere, yderligere styrke og, hvor det er muligt, udvikle politikinstrumenter, værktøjer og metoder og supplerende samarbejdsformer såsom partnerskabet mellem EU og Europarådet på ungdomsområdet med henblik på at opretholde og forbedre et effektivt europæisk samarbejde på ungdomsområdet efter 2018, |
| --- | --- |

17.

evaluere, yderligere styrke og, hvor det er muligt, udvikle politikinstrumenter, værktøjer og metoder og supplerende samarbejdsformer såsom partnerskabet mellem EU og Europarådet på ungdomsområdet med henblik på at opretholde og forbedre et effektivt europæisk samarbejde på ungdomsområdet efter 2018,

ER DERMED ENIGT OM AT

| 18. | opfordre de kommende formandskaber til at udarbejde et udkast til nye rammer for det europæiske samarbejde på ungdomsområdet efter 2018, som tager hensyn til disse konklusioner samt Kommissionens kommende initiativ til en EU-ungdomsstrategi — efter 2018. Dette udkast bør forelægges Rådet med henblik på vedtagelse. |
| --- | --- |

18.

opfordre de kommende formandskaber til at udarbejde et udkast til nye rammer for det europæiske samarbejde på ungdomsområdet efter 2018, som tager hensyn til disse konklusioner samt Kommissionens kommende initiativ til en EU-ungdomsstrategi — efter 2018. Dette udkast bør forelægges Rådet med henblik på vedtagelse.

---

(1)  Dok. 9008/09.

(2)  EUT C 311 af 19.12.2009, s. 1.

(3)  EUT C 417 af 15.12.2015, s. 17.

(4)  EUT C 183 af 14.6.2014, s. 5.

(5)  EUT C 417 af 15.12.2015, s. 1.

(6)  EUT C 326 af 26.10.2012, s. 17.

(7)  Ved udbydere af ungdomsarbejde forstås alle såvel statsstøttede som frivillige organisationer, instanser og andre organer, der organiserer ungdomsarbejde i form af programmer, projekter, initiativer og aktiviteter for unge.

---

BILAG

POLITISK BAGGRUND

| 1. | Traktaten om Den Europæiske Union (1). |
| --- | --- |

1.

Traktaten om Den Europæiske Union (1).

| 2. | De nye rammer for det europæiske samarbejde på ungdomsområdet (2010-2018), der fastsætter to overordnede strategiske mål og en tostrenget tilgang med henblik på at nå dem, og som anvender specifikke initiativer på ungdomsområdet og integreringsinitiativer inden for otte indsatsområder. Rammerne omfatter også treårige arbejdscyklusser, for hvilke der skal fastlægges prioriteter, og en struktureret dialog med unge, der skal danne grundlag for processen. |
| --- | --- |

2.

De nye rammer for det europæiske samarbejde på ungdomsområdet (2010-2018), der fastsætter to overordnede strategiske mål og en tostrenget tilgang med henblik på at nå dem, og som anvender specifikke initiativer på ungdomsområdet og integreringsinitiativer inden for otte indsatsområder. Rammerne omfatter også treårige arbejdscyklusser, for hvilke der skal fastlægges prioriteter, og en struktureret dialog med unge, der skal danne grundlag for processen.

| 3. | Den fælles rapport fra Rådet og Kommissionen om gennemførelse af nye rammer for det europæiske samarbejde på ungdomsområdet (2015), som indeholder en evaluering af rammernes indvirkning i perioden 2013-2015. |
| --- | --- |

3.

Den fælles rapport fra Rådet og Kommissionen om gennemførelse af nye rammer for det europæiske samarbejde på ungdomsområdet (2015), som indeholder en evaluering af rammernes indvirkning i perioden 2013-2015.

| 4. | Europa 2020, Den Europæiske Unions tiårige strategi for beskæftigelse og vækst, der inkluderer flagskibsinitiativerne »Unge på vej« og »en dagsorden for nye kvalifikationer og job«. |
| --- | --- |

4.

Europa 2020, Den Europæiske Unions tiårige strategi for beskæftigelse og vækst, der inkluderer flagskibsinitiativerne »Unge på vej« og »en dagsorden for nye kvalifikationer og job«.

| 5. | Pariserklæringen af 17. marts 2015 om fremme af medborgerskab og de fælles værdier frihed, tolerance og ikkediskrimination ved hjælp af uddannelse. |
| --- | --- |

5.

Pariserklæringen af 17. marts 2015 om fremme af medborgerskab og de fælles værdier frihed, tolerance og ikkediskrimination ved hjælp af uddannelse.

| 6. | Kommissionens meddelelse om den europæiske dagsorden om sikkerhed af 28. april 2015, hvori det anføres, at unges deltagelse spiller en vigtig rolle med hensyn til at forebygge voldelig radikalisering ved at fremme fælles europæiske værdier, forbedre den sociale inklusion og øge den gensidige forståelse og tolerance. |
| --- | --- |

6.

Kommissionens meddelelse om den europæiske dagsorden om sikkerhed af 28. april 2015, hvori det anføres, at unges deltagelse spiller en vigtig rolle med hensyn til at forebygge voldelig radikalisering ved at fremme fælles europæiske værdier, forbedre den sociale inklusion og øge den gensidige forståelse og tolerance.

| 7. | Meddelelsen fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget af 10. juni 2016 om »En ny dagsorden for færdigheder i Europa — En fælles indsats for at styrke den menneskelige kapital, beskæftigelsesegnethed og konkurrenceevnen«. |
| --- | --- |

7.

Meddelelsen fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget af 10. juni 2016 om »En ny dagsorden for færdigheder i Europa — En fælles indsats for at styrke den menneskelige kapital, beskæftigelsesegnethed og konkurrenceevnen«.

| 8. | Rådets resolution af 15. december 2016 om en ny dagsorden for kompetencer i et inklusivt og konkurrencedygtigt Europa. |
| --- | --- |

8.

Rådets resolution af 15. december 2016 om en ny dagsorden for kompetencer i et inklusivt og konkurrencedygtigt Europa.

| 9. | Meddelelserne fra Europa-Kommissionen af 7. december 2016 om »Investering i Europas unge«, »Forbedret og moderniseret uddannelse« og »Et europæisk solidaritetskorps«. |
| --- | --- |

9.

Meddelelserne fra Europa-Kommissionen af 7. december 2016 om »Investering i Europas unge«, »Forbedret og moderniseret uddannelse« og »Et europæisk solidaritetskorps«.

| 10. | Hvidbogen om Europas fremtid — EU-27 i 2025: overvejelser og scenarier. |
| --- | --- |

10.

Hvidbogen om Europas fremtid — EU-27 i 2025: overvejelser og scenarier.

---

(1)  EUT C 326 af 26.10.2012, s. 13

---

| 15.6.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 189/38 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 189/38

---

Rådets konklusioner om en strategisk EU-tilgang til internationale kulturelle forbindelser

(2017/C 189/08)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION

| 1. | MINDER OM Rådets konklusioner af 24. november 2015 om kultur i EU's eksterne forbindelser med fokus på kultur i udviklingssamarbejdet (1), hvori Kommissionen og Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik bl.a. blev opfordret til at foreslå en mere strategisk tilgang til kultur i EU's eksterne forbindelser; |
| --- | --- |

1.

MINDER OM Rådets konklusioner af 24. november 2015 om kultur i EU's eksterne forbindelser med fokus på kultur i udviklingssamarbejdet (1), hvori Kommissionen og Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik bl.a. blev opfordret til at foreslå en mere strategisk tilgang til kultur i EU's eksterne forbindelser;

| 2. | HILSER DET VELKOMMEN, at Kommissionen og den højtstående repræsentant reagerede på denne opfordring med afgivelsen af en fælles meddelelse »En EU-strategi for internationale kulturelle forbindelser« (2) den 8. juni 2016; |
| --- | --- |

2.

HILSER DET VELKOMMEN, at Kommissionen og den højtstående repræsentant reagerede på denne opfordring med afgivelsen af en fælles meddelelse »En EU-strategi for internationale kulturelle forbindelser« (2) den 8. juni 2016;

| 3. | MINDER OM Rådets konklusioner af 17. oktober 2016 om den globale strategi for EU's udenrigs- og sikkerhedspolitik (3), som godkendte prioriteterne for gennemførelsen af den globale strategi og fremhævede kulturdiplomatiets rolle; |
| --- | --- |

3.

MINDER OM Rådets konklusioner af 17. oktober 2016 om den globale strategi for EU's udenrigs- og sikkerhedspolitik (3), som godkendte prioriteterne for gennemførelsen af den globale strategi og fremhævede kulturdiplomatiets rolle;

| 4. | HILSER DET VELKOMMEN, at den globale strategi (4) har anerkendt kulturens rolle i EU's udenrigs- og sikkerhedspolitik i almindelighed og inden for terrorbekæmpelse, samfunds modstandsdygtighed og konfliktløsning i særdeleshed; |
| --- | --- |

4.

HILSER DET VELKOMMEN, at den globale strategi (4) har anerkendt kulturens rolle i EU's udenrigs- og sikkerhedspolitik i almindelighed og inden for terrorbekæmpelse, samfunds modstandsdygtighed og konfliktløsning i særdeleshed;

| 5. | ANERKENDER således, at kultur er en del af en strategisk og tværgående tilgang til Unionens eksterne forbindelser; |
| --- | --- |

5.

ANERKENDER således, at kultur er en del af en strategisk og tværgående tilgang til Unionens eksterne forbindelser;

| 6. | UNDERSTREGER UNDER BEHØRIG HENSYNTAGEN TIL Den Europæiske Unions og medlemsstaternes respektive kompetenceområder samt til nærhedsprincippet, at en strategisk tilgang til internationale kulturelle forbindelser bør omfatte alle relevante politikområder og tage hensyn til den fælles meddelelse af 8. juni 2016. Den bør også være på linje med UNESCO's konvention om beskyttelse og fremme af de kulturelle udtryksformers mangfoldighed fra 2005 samt De Forenede Nationers 2030-dagsorden for bæredygtig udvikling. Mere specifikt bør en sådan tilgang:






  a) | indebære et bottom-up-perspektiv og samtidig respektere kultursektorens uafhængighed, styrke ytringsfriheden og kunstneres integritet, tilskynde til direkte kontakter mellem kunstnere, kulturelle aktører og civilsamfundet og give mulighed for tilstrækkelig fleksibilitet til at tage hensyn til en verden i hastig forandring; |
| --- | --- | --- |

6.

UNDERSTREGER UNDER BEHØRIG HENSYNTAGEN TIL Den Europæiske Unions og medlemsstaternes respektive kompetenceområder samt til nærhedsprincippet, at en strategisk tilgang til internationale kulturelle forbindelser bør omfatte alle relevante politikområder og tage hensyn til den fælles meddelelse af 8. juni 2016. Den bør også være på linje med UNESCO's konvention om beskyttelse og fremme af de kulturelle udtryksformers mangfoldighed fra 2005 samt De Forenede Nationers 2030-dagsorden for bæredygtig udvikling. Mere specifikt bør en sådan tilgang:

a)

indebære et bottom-up-perspektiv og samtidig respektere kultursektorens uafhængighed, styrke ytringsfriheden og kunstneres integritet, tilskynde til direkte kontakter mellem kunstnere, kulturelle aktører og civilsamfundet og give mulighed for tilstrækkelig fleksibilitet til at tage hensyn til en verden i hastig forandring;

| b) | udvikles ud fra den forudsætning, at internationale kulturelle forbindelser kun kan skabes ved at fremme den kulturelle mangfoldighed i EU; herved sættes borgerne i stand til at udvide deres kulturelle forståelse og viden, fremme deres kreativitet og tilskynde til gensidig læring og dialog, som plejes over tid, med henblik på at videreudvikle interkulturelle kompetencer (5) og fremme den interkulturelle dialog; |
| --- | --- |

b)

udvikles ud fra den forudsætning, at internationale kulturelle forbindelser kun kan skabes ved at fremme den kulturelle mangfoldighed i EU; herved sættes borgerne i stand til at udvide deres kulturelle forståelse og viden, fremme deres kreativitet og tilskynde til gensidig læring og dialog, som plejes over tid, med henblik på at videreudvikle interkulturelle kompetencer (5) og fremme den interkulturelle dialog;

| c) | fremme en konsekvent og sammenhængende indsats, samtidig med at der sikres fuld komplementaritet med medlemsstaternes foranstaltninger. Der bør også være komplementaritet med de foranstaltninger, der gennemføres på internationalt plan, f.eks. gennem Europarådet og UNESCO, samtidig med at dobbeltarbejde undgås; |
| --- | --- |

c)

fremme en konsekvent og sammenhængende indsats, samtidig med at der sikres fuld komplementaritet med medlemsstaternes foranstaltninger. Der bør også være komplementaritet med de foranstaltninger, der gennemføres på internationalt plan, f.eks. gennem Europarådet og UNESCO, samtidig med at dobbeltarbejde undgås;

| 7. | ANBEFALER ud fra den betragtning, at kultur er et afgørende element i EU's internationale forbindelser, at en Gruppe af Formandskabets Venner nedsættes til at fungere som en tværgående platform for at fastlægge en integreret, omfattende og trinvis strategisk EU-tilgang til internationale kulturelle forbindelser, der udforsker synergier på tværs af alle relevante politikområder under fuld overholdelse af nærhedsprincippet. Denne gruppe vil i den forbindelse kunne identificere de fælles strategiske principper, mål og prioriteter for en sådan tilgang og medtage dem i en køreplan med angivelse af, hvor det kan være relevant med fælles foranstaltninger på EU-plan; |
| --- | --- |

7.

ANBEFALER ud fra den betragtning, at kultur er et afgørende element i EU's internationale forbindelser, at en Gruppe af Formandskabets Venner nedsættes til at fungere som en tværgående platform for at fastlægge en integreret, omfattende og trinvis strategisk EU-tilgang til internationale kulturelle forbindelser, der udforsker synergier på tværs af alle relevante politikområder under fuld overholdelse af nærhedsprincippet. Denne gruppe vil i den forbindelse kunne identificere de fælles strategiske principper, mål og prioriteter for en sådan tilgang og medtage dem i en køreplan med angivelse af, hvor det kan være relevant med fælles foranstaltninger på EU-plan;

OPFORDRER MEDLEMSSTATERNE TIL at:

| 8. | Fremme samarbejdet mellem de relevante ministerier, navnlig kulturministerier og udenrigsministerier, lokale og regionale myndigheder og interessenter; |
| --- | --- |

8.

Fremme samarbejdet mellem de relevante ministerier, navnlig kulturministerier og udenrigsministerier, lokale og regionale myndigheder og interessenter;

OPFORDRER KOMMISSIONEN OG TJENESTEN FOR EU'S OPTRÆDEN UDADTIL (EU-UDENRIGSTJENESTEN) TIL at:

| 9. | Understøtte Gruppen af Formandskabets Venner ved at levere teknisk ekspertise, f.eks. gennem den kulturdiplomatiske platform (6); |
| --- | --- |

9.

Understøtte Gruppen af Formandskabets Venner ved at levere teknisk ekspertise, f.eks. gennem den kulturdiplomatiske platform (6);

| 10. | Prioritere initiativer inden for internationale kulturelle forbindelser gennem EU-politikker og -programmer og overveje at gøre dem synlige ved hjælp af en fælles adgangsportal; |
| --- | --- |

10.

Prioritere initiativer inden for internationale kulturelle forbindelser gennem EU-politikker og -programmer og overveje at gøre dem synlige ved hjælp af en fælles adgangsportal;

OPFORDRER MEDLEMSSTATERNE, KOMMISSIONEN OG EU-UDENRIGSTJENESTEN TIL at:

| 11. | Indsamle og udveksle bedste praksis vedrørende kulturelle initiativer i tredjelande, herunder gennem den kulturdiplomatiske platform; |
| --- | --- |

11.

Indsamle og udveksle bedste praksis vedrørende kulturelle initiativer i tredjelande, herunder gennem den kulturdiplomatiske platform;

| 12. | Overveje pilotprojekter i tredjelande for at afprøve samarbejdsformer, herunder fælles foranstaltninger og kreative tværsektorielle partnerskaber, med inddragelse af lokale kulturelle aktører, lokale og regionale myndigheder, relevante NGO'er, nationale kulturinstitutioner, EUNIC (7)-klynger og EU-delegationer. |
| --- | --- |

12.

Overveje pilotprojekter i tredjelande for at afprøve samarbejdsformer, herunder fælles foranstaltninger og kreative tværsektorielle partnerskaber, med inddragelse af lokale kulturelle aktører, lokale og regionale myndigheder, relevante NGO'er, nationale kulturinstitutioner, EUNIC (7)-klynger og EU-delegationer.

---

(1)  Rådets konklusioner om kultur i EU's eksterne forbindelser med fokus på kultur i udviklingssamarbejdet (EUT C 417 af 15.12.2015, s. 41).

(2)  10082/16.

(3)  13202/16.

(4)  10715/16.

(5)  Rådets konklusioner af 22. maj 2008 om interkulturelle kompetencer (EUT C 141 af 7.6.2008, s. 14).

(6)  Den kulturdiplomatiske platform blev lanceret i marts 2016 af Europa-Kommissionens Tjeneste for Udenrigspolitiske Instrumenter for at støtte EU-institutionerne i gennemførelsen af en EU-strategi for internationale kulturelle forbindelser. Platformen har til formål at gennemføre aktiviteter, der styrker EU's kulturelle engagement med tredjelande og deres borgere, især ved at støtte og rådgive EU-institutionerne, herunder EU's delegationer, og oprette et globalt uddannelsesprogram for kulturel ledelse

(kilde: http://www.cultureinexternalrelations.eu/).

(7)  EUNIC (netværk af EU's nationale kulturinstitutioner) er et paraplynetværk, der samler nationale kulturinstitutioner og ambassader.

---

| 15.6.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 189/40 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 189/40

---

Konklusioner vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om sport som en platform for social inklusion gennem frivilligt arbejde

(2017/C 189/09)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION OG REPRÆSENTANTERNE FOR MEDLEMSSTATERNES REGERINGER, FORSAMLET I RÅDET,

MINDER OM,

| 1. | at sport er den mest udbredte sociale og frivillige aktivitet i Europa. Mange mennesker interesserer sig for sport, og den spiller en vigtig rolle med hensyn til at bringe mennesker fra forskellige baggrunde sammen, |
| --- | --- |

1.

at sport er den mest udbredte sociale og frivillige aktivitet i Europa. Mange mennesker interesserer sig for sport, og den spiller en vigtig rolle med hensyn til at bringe mennesker fra forskellige baggrunde sammen,

| 2. | at de europæiske samfund står over for udfordringer, hvis de skal forblive sammenhængende og inklusive. Frivilligt arbejde inden for sport som et engagement i samfundet kan støtte social integration, bidrage til aktivt medborgerskab og anvendes til at tackle social udstødelse (1), |
| --- | --- |

2.

at de europæiske samfund står over for udfordringer, hvis de skal forblive sammenhængende og inklusive. Frivilligt arbejde inden for sport som et engagement i samfundet kan støtte social integration, bidrage til aktivt medborgerskab og anvendes til at tackle social udstødelse (1),

| 3. | at frivilligt arbejde inden for sport kan skabe en stærkere følelse blandt samfundets sårbare af at være en del af dette. Dette kan bidrage til at fremme aktivt medborgerskab. Disse rådskonklusioner anerkender mangfoldigheden i det europæiske samfund og tager sigte på at rette indsatsen mod grupper, der risikerer at blive marginaliseret, nemlig migranter og flygtninge (2), ældre, personer med handicap og sårbare unge (3), |
| --- | --- |

3.

at frivilligt arbejde inden for sport kan skabe en stærkere følelse blandt samfundets sårbare af at være en del af dette. Dette kan bidrage til at fremme aktivt medborgerskab. Disse rådskonklusioner anerkender mangfoldigheden i det europæiske samfund og tager sigte på at rette indsatsen mod grupper, der risikerer at blive marginaliseret, nemlig migranter og flygtninge (2), ældre, personer med handicap og sårbare unge (3),

ANERKENDER,

| 4. | at trods en kun langsom genopretning efter den økonomiske og finansielle krise er en række af EU's medlemsstater fortsat med at bekæmpe fattigdom og social udstødelse (4). Social inklusion kræver ligebehandling af alle grupper i samfundet og et særligt fokus på deltagelse, |
| --- | --- |

4.

at trods en kun langsom genopretning efter den økonomiske og finansielle krise er en række af EU's medlemsstater fortsat med at bekæmpe fattigdom og social udstødelse (4). Social inklusion kræver ligebehandling af alle grupper i samfundet og et særligt fokus på deltagelse,

| 5. | at konflikter, kriser og ustabile situationer i tredjelande har medført en hidtil uset stigning i antallet af migranter og flygtninge (5) i Europa siden 2010 og har udløst en flygtninge- og migrantkrise i Europa, hvor EU's medlemsstater har svært ved at klare tilstrømningen, |
| --- | --- |

5.

at konflikter, kriser og ustabile situationer i tredjelande har medført en hidtil uset stigning i antallet af migranter og flygtninge (5) i Europa siden 2010 og har udløst en flygtninge- og migrantkrise i Europa, hvor EU's medlemsstater har svært ved at klare tilstrømningen,

| 6. | at den fælles erklæring fra Rådet, Kommissionen og Europa-Parlamentet om EU's lovgivningsmæssige prioriteter for 2017 tager sigte på at adressere de mest presserende udfordringer, som EU står over for i dag. Den fælles erklæring indeholder seks specifikke områder, der bør behandles som en prioritet. Hensynet til EU's sociale dimension og en reform og udvikling af EU's migrationspolitik er blandt disse seks prioriterede områder (6), |
| --- | --- |

6.

at den fælles erklæring fra Rådet, Kommissionen og Europa-Parlamentet om EU's lovgivningsmæssige prioriteter for 2017 tager sigte på at adressere de mest presserende udfordringer, som EU står over for i dag. Den fælles erklæring indeholder seks specifikke områder, der bør behandles som en prioritet. Hensynet til EU's sociale dimension og en reform og udvikling af EU's migrationspolitik er blandt disse seks prioriterede områder (6),

| 7. | at frivilligt arbejde inden for sport kan nå ud til mennesker på internationalt, nationalt, regionalt og lokalt plan, tilskynde til aktivt medborgerskab samt være et stærkt socialt værktøj på mange områder. Det kan hjælpe med til at integrere det stigende antal migranter, bekæmpe social udstødelse eller øge solidariteten mellem generationerne samt bidrage til ligestillingen mellem kønnene. Det spiller en integrerende rolle med hensyn til at skabe social samhørighed og inklusive sociale fællesskaber. Her spiller de lokale myndigheder i samarbejde med sportsklubber, foreninger og andre enheder, som benytter sport som et middel i deres arbejde, en afgørende rolle, |
| --- | --- |

7.

at frivilligt arbejde inden for sport kan nå ud til mennesker på internationalt, nationalt, regionalt og lokalt plan, tilskynde til aktivt medborgerskab samt være et stærkt socialt værktøj på mange områder. Det kan hjælpe med til at integrere det stigende antal migranter, bekæmpe social udstødelse eller øge solidariteten mellem generationerne samt bidrage til ligestillingen mellem kønnene. Det spiller en integrerende rolle med hensyn til at skabe social samhørighed og inklusive sociale fællesskaber. Her spiller de lokale myndigheder i samarbejde med sportsklubber, foreninger og andre enheder, som benytter sport som et middel i deres arbejde, en afgørende rolle,

| 8. | at ældre udgør en vigtig og stadig større del af det europæiske samfund og den europæiske økonomi, kultur og hverdag. En kombination af faktorer såsom lav indkomst, dårligt helbred, alderdom og/eller kønsbaseret forskelsbehandling, nedsat fysisk eller mental kapacitet, arbejdsløshed, isolation, misbrug og begrænset adgang til tjenester kan alle medvirke til at øge risikoen for fattigdom og social udstødelse (7) for nogle i denne gruppe. Frivilligt arbejde inden for sport kan hjælpe disse ud af isolation og få dem til at dele deres erfaringer og derved støtte en dialog mellem generationerne, |
| --- | --- |

8.

at ældre udgør en vigtig og stadig større del af det europæiske samfund og den europæiske økonomi, kultur og hverdag. En kombination af faktorer såsom lav indkomst, dårligt helbred, alderdom og/eller kønsbaseret forskelsbehandling, nedsat fysisk eller mental kapacitet, arbejdsløshed, isolation, misbrug og begrænset adgang til tjenester kan alle medvirke til at øge risikoen for fattigdom og social udstødelse (7) for nogle i denne gruppe. Frivilligt arbejde inden for sport kan hjælpe disse ud af isolation og få dem til at dele deres erfaringer og derved støtte en dialog mellem generationerne,

| 9. | at frivilligt arbejde inden for sport ud over at udvikle en bred vifte af færdigheder og kompetencer giver unge mulighed for ikkeformel og uformel læring, så de kan få positive sociale holdninger, der bygger på værdier, som udvikles gennem sport (8). Frivilligt arbejde inden for sport kan også fungere som et sikkerhedsnet for unge uden uddannelse eller beskæftigelse, som befinder sig på kanten af samfundet (9), |
| --- | --- |

9.

at frivilligt arbejde inden for sport ud over at udvikle en bred vifte af færdigheder og kompetencer giver unge mulighed for ikkeformel og uformel læring, så de kan få positive sociale holdninger, der bygger på værdier, som udvikles gennem sport (8). Frivilligt arbejde inden for sport kan også fungere som et sikkerhedsnet for unge uden uddannelse eller beskæftigelse, som befinder sig på kanten af samfundet (9),

| 10. | at lige muligheder for personer med handicap giver dem mulighed for at deltage som frivillige inden for sport på lige fod med andre (10). Alle personer med handicap bør have ret til fuld adgang til sportsaktiviteter, herunder som frivillige (11), |
| --- | --- |

10.

at lige muligheder for personer med handicap giver dem mulighed for at deltage som frivillige inden for sport på lige fod med andre (10). Alle personer med handicap bør have ret til fuld adgang til sportsaktiviteter, herunder som frivillige (11),

ANERKENDER,

| 11. | at 7 % af EU's borgere ifølge Eurobarometerundersøgelsen fra 2014 siger, at de deltager i frivilligt arbejde, der understøtter sportsaktiviteter (12). Undersøgelsen viser, at en tredjedel af de adspurgte bruger mere end seks timer om måneden på frivilligt arbejde, og at 8 % bruger 21 timer eller mere, |
| --- | --- |

11.

at 7 % af EU's borgere ifølge Eurobarometerundersøgelsen fra 2014 siger, at de deltager i frivilligt arbejde, der understøtter sportsaktiviteter (12). Undersøgelsen viser, at en tredjedel af de adspurgte bruger mere end seks timer om måneden på frivilligt arbejde, og at 8 % bruger 21 timer eller mere,

| 12. | at frivilligt arbejde spiller en central rolle med hensyn til at inkludere mennesker i et socialt fællesskab ved at styrke aktive borgeres rolle, øge beskæftigelsesegnetheden og fremme værdier og tværkulturel dialog. Frivilligt arbejde inden for sport kan antage forskellige former og udføres lejlighedsvist (f.eks. forberedelse og tilrettelæggelse af lokale, regionale, nationale og internationale sportsarrangementer) eller mere regelmæssigt på daglig basis (f.eks. aktiviteter, der udføres for at drive forskellige sportsorganer eller -foreninger) (13), |
| --- | --- |

12.

at frivilligt arbejde spiller en central rolle med hensyn til at inkludere mennesker i et socialt fællesskab ved at styrke aktive borgeres rolle, øge beskæftigelsesegnetheden og fremme værdier og tværkulturel dialog. Frivilligt arbejde inden for sport kan antage forskellige former og udføres lejlighedsvist (f.eks. forberedelse og tilrettelæggelse af lokale, regionale, nationale og internationale sportsarrangementer) eller mere regelmæssigt på daglig basis (f.eks. aktiviteter, der udføres for at drive forskellige sportsorganer eller -foreninger) (13),

| 13. | at der fortsat ikke foreligger dokumentation til støtte for politikker på området social inklusion og frivilligt arbejde inden for sport. Hidtil har der ikke været en systematisk, tværnational undersøgelse med fokus på de politiske forhold og de økonomiske og sociale konsekvenser og strukturelle karakteristika i forbindelse med sportsforeninger, -forbund og -klubber samt andre enheder, der fremmer social inklusion og frivilligt arbejde inden for sport (14)
   (15), |
| --- | --- |

13.

at der fortsat ikke foreligger dokumentation til støtte for politikker på området social inklusion og frivilligt arbejde inden for sport. Hidtil har der ikke været en systematisk, tværnational undersøgelse med fokus på de politiske forhold og de økonomiske og sociale konsekvenser og strukturelle karakteristika i forbindelse med sportsforeninger, -forbund og -klubber samt andre enheder, der fremmer social inklusion og frivilligt arbejde inden for sport (14)
   (15),

| 14. | at det europæiske solidaritetskorps' mål er at give flere unge mennesker mulighed for at deltage i en bred vifte af solidaritetsaktiviteter gennem frivilligt arbejde, beskæftigelse, praktikophold eller lærlingeuddannelser for at bidrage til at adressere vanskelige situationer overalt i Europa. Det kan hjælpe dem med at udvikle kompetencer, som de både har brug for på arbejdsmarkedet og med henblik på et aktivt medborgerskab. Dette kan igen bidrage til at fremme social inklusion og europæiske værdier (16), |
| --- | --- |

14.

at det europæiske solidaritetskorps' mål er at give flere unge mennesker mulighed for at deltage i en bred vifte af solidaritetsaktiviteter gennem frivilligt arbejde, beskæftigelse, praktikophold eller lærlingeuddannelser for at bidrage til at adressere vanskelige situationer overalt i Europa. Det kan hjælpe dem med at udvikle kompetencer, som de både har brug for på arbejdsmarkedet og med henblik på et aktivt medborgerskab. Dette kan igen bidrage til at fremme social inklusion og europæiske værdier (16),

OPFORDRER MEDLEMSSTATERNE TIL

| 15. | at undersøge og godkende frivilligt arbejde inden for sport som en platform for social inklusion. Dette kan gøres ved at støtte og tilskynde de lokale og regionale myndigheder i samarbejde med sportsklubber og -organisationer, herunder ikkestatslige organisationer, der anvender sport som en metode i deres arbejde, til at give adgang til socialt udstødte. Dette vil tjene til at fremme og udvikle innovative metoder til at tilskynde til social inklusion af mindretal og sårbare grupper, herunder isolerede ældre, sårbare unge, personer med handicap, migranter og flygtninge ved at fremme frivilligt arbejde inden for sport og derved udruste disse mindretal med nye færdigheder og gøre sport til en livsstil for dem, |
| --- | --- |

15.

at undersøge og godkende frivilligt arbejde inden for sport som en platform for social inklusion. Dette kan gøres ved at støtte og tilskynde de lokale og regionale myndigheder i samarbejde med sportsklubber og -organisationer, herunder ikkestatslige organisationer, der anvender sport som en metode i deres arbejde, til at give adgang til socialt udstødte. Dette vil tjene til at fremme og udvikle innovative metoder til at tilskynde til social inklusion af mindretal og sårbare grupper, herunder isolerede ældre, sårbare unge, personer med handicap, migranter og flygtninge ved at fremme frivilligt arbejde inden for sport og derved udruste disse mindretal med nye færdigheder og gøre sport til en livsstil for dem,

| 16. | at fremme frivilligt arbejde inden for sport blandt mennesker fra alle dele af samfundet, herunder migranter, ældre, personer med handicap og sårbare unge, |
| --- | --- |

16.

at fremme frivilligt arbejde inden for sport blandt mennesker fra alle dele af samfundet, herunder migranter, ældre, personer med handicap og sårbare unge,

| 17. | at udvikle og fremme frivilligt arbejde inden for sport som et værdsat pædagogisk koncept, der skal medtages på tværs af de forskellige niveauer af uformel og ikkeformel læring, med inddragelse af ungdoms- og sportsorganisationer og andre interessenter i civilsamfundet og styrkelse af samarbejdet mellem dem. Dette kunne omfatte uddannelsesprogrammer i samarbejde med sportsorganisationer, hvilket understreger fordelene ved fysisk og mentalt velvære samt betydningen af frivilligt arbejde inden for sport, |
| --- | --- |

17.

at udvikle og fremme frivilligt arbejde inden for sport som et værdsat pædagogisk koncept, der skal medtages på tværs af de forskellige niveauer af uformel og ikkeformel læring, med inddragelse af ungdoms- og sportsorganisationer og andre interessenter i civilsamfundet og styrkelse af samarbejdet mellem dem. Dette kunne omfatte uddannelsesprogrammer i samarbejde med sportsorganisationer, hvilket understreger fordelene ved fysisk og mentalt velvære samt betydningen af frivilligt arbejde inden for sport,

| 18. | at fremme frivilligt arbejde gennem tilrettelæggelse af større sportsarrangementer i samarbejde med sportsbevægelsen. Større sportsarrangementer kan være en god mulighed for at skabe passende vilkår for uddannelse af frivillige og hjælpe dem med at erhverve de nødvendige kompetencer, |
| --- | --- |

18.

at fremme frivilligt arbejde gennem tilrettelæggelse af større sportsarrangementer i samarbejde med sportsbevægelsen. Større sportsarrangementer kan være en god mulighed for at skabe passende vilkår for uddannelse af frivillige og hjælpe dem med at erhverve de nødvendige kompetencer,

OPFORDRER EUROPA-KOMMISSIONEN TIL

| 19. | at støtte udvekslingen af god praksis og viden om frivilligt arbejde inden for sport i alle EU's medlemsstater i betragtning af dette frivillige arbejdes bidrag til og indvirkning på social integration, |
| --- | --- |

19.

at støtte udvekslingen af god praksis og viden om frivilligt arbejde inden for sport i alle EU's medlemsstater i betragtning af dette frivillige arbejdes bidrag til og indvirkning på social integration,

| 20. | at overveje at støtte tværnationale initiativer (f.eks. udveksling af god praksis, undersøgelser, netværk og projekter), der fokuserer på gennemførelse af nationale og internationale strategiske tiltag vedrørende social inklusion inden for rammerne af EU's finansieringsprogrammer, navnlig Erasmus+ og Den Europæiske Socialfond, med fokus på frivilligt arbejde inden for sport, |
| --- | --- |

20.

at overveje at støtte tværnationale initiativer (f.eks. udveksling af god praksis, undersøgelser, netværk og projekter), der fokuserer på gennemførelse af nationale og internationale strategiske tiltag vedrørende social inklusion inden for rammerne af EU's finansieringsprogrammer, navnlig Erasmus+ og Den Europæiske Socialfond, med fokus på frivilligt arbejde inden for sport,

OPFORDRER KOMMISSIONEN OG MEDLEMSSTATERNE TIL INDEN FOR DERES RESPEKTIVE KOMPETENCEOMRÅDER

| 21. | at betragte den europæiske idrætsuge som et initiativ til at fremme frivilligt arbejde inden for sport og inddrage personer fra alle dele af samfundet. Den kan være et middel til at nå ud til alle dele af samfundet gennem aktiviteter i dårligt stillede områder og tiltrække frivillige inden for sport fra disse områder, |
| --- | --- |

21.

at betragte den europæiske idrætsuge som et initiativ til at fremme frivilligt arbejde inden for sport og inddrage personer fra alle dele af samfundet. Den kan være et middel til at nå ud til alle dele af samfundet gennem aktiviteter i dårligt stillede områder og tiltrække frivillige inden for sport fra disse områder,

| 22. | at fremme anerkendelse og validering af ikkeformel og uformel læring, der er opnået gennem frivilligt arbejde inden for sport, navnlig gennem anvendelsen af europæiske værktøjer og europæisk vejledning (17), der kan lette validering og forbedre sammenligneligheden, gennemsigtigheden og en bedre anerkendelse af erhvervede læringsresultater. Målet vil være at undersøge, hvordan frivilliges status kan styrkes for at sikre anerkendelse af de kompetencer, de har erhvervet, |
| --- | --- |

22.

at fremme anerkendelse og validering af ikkeformel og uformel læring, der er opnået gennem frivilligt arbejde inden for sport, navnlig gennem anvendelsen af europæiske værktøjer og europæisk vejledning (17), der kan lette validering og forbedre sammenligneligheden, gennemsigtigheden og en bedre anerkendelse af erhvervede læringsresultater. Målet vil være at undersøge, hvordan frivilliges status kan styrkes for at sikre anerkendelse af de kompetencer, de har erhvervet,

| 23. | at fremme anvendelsen af struktur- og investeringsfondene og Samhørighedsfonden med henblik på infrastruktur samt andre programmer, så sportsklubber kan forbedre de herskende sociale forhold, navnlig i områder med en høj koncentration af grupper, der risikerer at blive marginaliseret, |
| --- | --- |

23.

at fremme anvendelsen af struktur- og investeringsfondene og Samhørighedsfonden med henblik på infrastruktur samt andre programmer, så sportsklubber kan forbedre de herskende sociale forhold, navnlig i områder med en høj koncentration af grupper, der risikerer at blive marginaliseret,

| 24. | at fremme idéen om et europæisk solidaritetskorps blandt sportsorganisationer og tilskynde dem til at deltage i dette initiativ, således at unge, der er aktive inden for sport, kan få bedre adgang til dette program, |
| --- | --- |

24.

at fremme idéen om et europæisk solidaritetskorps blandt sportsorganisationer og tilskynde dem til at deltage i dette initiativ, således at unge, der er aktive inden for sport, kan få bedre adgang til dette program,

OPFORDRER IDRÆTSBEVÆGELSEN TIL AT OVERVEJE

| 25. | at tilskynde til inklusion af migranter og flygtninge, ældre, personer med handicap og sårbare unge i forskellige roller som frivillige inden for breddeidrætten gennem tilrettelæggelse af små og større sportsarrangementer og ved at gøre det lettere at blive indsluset i frivilligt arbejde inden for breddeidrætten for at styrke de pågældende personer, |
| --- | --- |

25.

at tilskynde til inklusion af migranter og flygtninge, ældre, personer med handicap og sårbare unge i forskellige roller som frivillige inden for breddeidrætten gennem tilrettelæggelse af små og større sportsarrangementer og ved at gøre det lettere at blive indsluset i frivilligt arbejde inden for breddeidrætten for at styrke de pågældende personer,

| 26. | at udvikle samarbejdet med sportsorganisationer, ungdomsorganisationer og andre ikkestatslige organisationer om, hvordan man kan støtte, hverve og fastholde frivillige for at maksimere mulighederne for frivilligt arbejde inden for sport, eksempelvis inden for rammerne af større sportsarrangementer, |
| --- | --- |

26.

at udvikle samarbejdet med sportsorganisationer, ungdomsorganisationer og andre ikkestatslige organisationer om, hvordan man kan støtte, hverve og fastholde frivillige for at maksimere mulighederne for frivilligt arbejde inden for sport, eksempelvis inden for rammerne af større sportsarrangementer,

| 27. | at skabe lærings- og uddannelsesmuligheder for at forbedre det frivillige personales færdigheder i sportsorganisationer, herunder migranter og flygtninge, ældre, personer med handicap, sårbare unge og andre mindretal, samtidig med at man adresserer kapacitetsopbygning blandt dem, der er ansvarlige for rekruttering og styring af forskellige grupper af frivillige, |
| --- | --- |

27.

at skabe lærings- og uddannelsesmuligheder for at forbedre det frivillige personales færdigheder i sportsorganisationer, herunder migranter og flygtninge, ældre, personer med handicap, sårbare unge og andre mindretal, samtidig med at man adresserer kapacitetsopbygning blandt dem, der er ansvarlige for rekruttering og styring af forskellige grupper af frivillige,

| 28. | at tilskynde til lige muligheder i sportsklubber, herunder ligebehandling af grupper, der risikerer at blive marginaliseret, med hensyn til medlemskab og deltagelse som frivillige i klubber, |
| --- | --- |

28.

at tilskynde til lige muligheder i sportsklubber, herunder ligebehandling af grupper, der risikerer at blive marginaliseret, med hensyn til medlemskab og deltagelse som frivillige i klubber,

| 29. | at fremme inddragelsen af ældre i sportsklubber og integrationen af ældre frivillige og udnytte deres værdifulde livserfaringer i sportsstrukturer på alle niveauer. |
| --- | --- |

29.

at fremme inddragelsen af ældre i sportsklubber og integrationen af ældre frivillige og udnytte deres værdifulde livserfaringer i sportsstrukturer på alle niveauer.

---

(1)  Med social udstødelse menes den proces, som presser folk ud på kanten af samfundet, hvilket begrænser deres adgang til ressourcer og muligheder, indskrænker deres deltagelse i det normale sociale og kulturelle liv og får dem til at føle sig marginaliserede, magtesløse og diskriminerede.

(2)  Dette dokument henviser til integration af migranter og flygtninge i overensstemmelse med konklusionerne vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer om integration af tredjelandsstatsborgere, der opholder sig lovligt i EU, vedtaget den 9. december 2016 (dok. 15312/16).

(3)  Grupper, der har en højere risiko for fattigdom og social udstødelse end befolkningen generelt. Etniske mindretal, migranter, personer med handicap, hjemløse, personer, der kæmper med stofmisbrug, isolerede ældre samt unge møder ofte problemer, der kan føre til yderligere social udstødelse, f.eks. lavt uddannelsesniveau og arbejdsløshed eller underbeskæftigelse.

(4)  Social Policy Reforms in the EU: A Cross-national Comparison Social Inclusion Monitor Europe (SIM) –Reform Barometer. Jan Arpe, Simona Milio, Andrej Stuchlik (red.)

(5)  Hvidbog om Europas fremtid — EU-27 i 2025: overvejelser og scenarier, s. 4 »Flygtningekrisen, hvor 1,2 mio. mennesker kom til Europa i 2015, er af et omfang, vi ikke har set magen til siden anden verdenskrig« (jf. også fodnote 3).

(6)  Fælles erklæring om årlig interinstitutionel programmering for 2017 — Godkendelse. dok. 15375/16.

(7)  Active Senior Citizens for Europe — A Guide to the EU (2012) AGE Platform Europe.

(8)  EUT C 372 af 20.12.2011, s. 24.

(9)  Promoting Inclusion and Fundamental Values through Formal and Non-Formal Learning: EU Level measures to implement the Paris Declaration.

(10)  EUT C 326 af 3.12.2010, s. 5.

(11)  KOM(2010) 636 endelig — »Den europæiske handicapstrategi 2010-2020: et nyt tilsagn om et Europa uden barrierer«.

(12)  Sport and Physical Activity Special Eurobarometer 412 (2014).

(13)  Ekspertgruppen om Udvikling af Menneskelige Ressourcer inden for Sport. Henstillinger om tilskyndelse til frivilligt arbejde inden for sport, bedste praksis vedrørende juridiske og skattemæssige mekanismer.

(14)  Projektet »Social Inclusion and volunteering in sports clubs in Europe« (SIVSCE) med støtte fra Den Europæiske Unions program Erasmus+ (2015-2017).

(15)  European Sport Inclusion Network (ESPIN) — Promoting Equal Opportunities of Migrants and Minorities through Volunteering in Sport.

(16)  Artikel 2 i traktaten om Den Europæiske Union.

(17)  Rådets henstilling af 20. december 2012 om validering af ikkeformel og uformel læring (EUT C 398 af 22.12.2012, s. 1).

---

BILAG

Følgende nøgledokumenter understreger betydningen af frivilligt arbejde inden for sport som et redskab til social inklusion:

| 1. | Europa 2020-strategien og et af dens syv flagskibsinitiativer, der fremhæver behovet for vækst og jobskabelse, som vil hjælpe personer, der befinder sig på fattigdomsgrænsen og er socialt udelukkede, med at få et værdigt liv og tage aktiv del i samfundet (dok. 7110/10). |
| --- | --- |

1.

Europa 2020-strategien og et af dens syv flagskibsinitiativer, der fremhæver behovet for vækst og jobskabelse, som vil hjælpe personer, der befinder sig på fattigdomsgrænsen og er socialt udelukkede, med at få et værdigt liv og tage aktiv del i samfundet (dok. 7110/10).

| 2. | Rådets konklusioner af 18. november 2010 om sportens rolle som kilde til og drivkraft for aktiv social inklusion (EUT C 326 af 3.12.2010, s. 5). |
| --- | --- |

2.

Rådets konklusioner af 18. november 2010 om sportens rolle som kilde til og drivkraft for aktiv social inklusion (EUT C 326 af 3.12.2010, s. 5).

| 3. | Meddelelse om EU-politikker og frivilligt arbejde: Anerkendelse og fremme af frivillige aktiviteter på tværs af grænserne i EU (KOM(2011) 568 endelig). |
| --- | --- |

3.

Meddelelse om EU-politikker og frivilligt arbejde: Anerkendelse og fremme af frivillige aktiviteter på tværs af grænserne i EU (KOM(2011) 568 endelig).

| 4. | Rådets konklusioner om den rolle, som frivilligt arbejde inden for sport kan spille med hensyn til at fremme aktivt medborgerskab (EUT C 372 af 20.12.2011, s. 24). |
| --- | --- |

4.

Rådets konklusioner om den rolle, som frivilligt arbejde inden for sport kan spille med hensyn til at fremme aktivt medborgerskab (EUT C 372 af 20.12.2011, s. 24).

| 5. | Rådets henstilling af 20. december 2012 om validering af ikkeformel og uformel læring (EUT C 398 af 22.12.2012, s. 1). |
| --- | --- |

5.

Rådets henstilling af 20. december 2012 om validering af ikkeformel og uformel læring (EUT C 398 af 22.12.2012, s. 1).

| 6. | EU-arbejdsplanen for sport (2014-2017) (EUT C 183 af 14.6.2014, s. 12). |
| --- | --- |

6.

EU-arbejdsplanen for sport (2014-2017) (EUT C 183 af 14.6.2014, s. 12).

| 7. | Sport and Physical Activity Special Eurobarometer 412 (2014). |
| --- | --- |

7.

Sport and Physical Activity Special Eurobarometer 412 (2014).

| 8. | Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget: En ny dagsorden for færdigheder i Europa: En fælles indsats for at styrke den menneskelige kapital, beskæftigelsesegnethed og konkurrenceevnen (dok. 10038/16). |
| --- | --- |

8.

Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget: En ny dagsorden for færdigheder i Europa: En fælles indsats for at styrke den menneskelige kapital, beskæftigelsesegnethed og konkurrenceevnen (dok. 10038/16).

| 9. | Konklusionerne vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer om integration tredjelandsstatsborgere, der opholder sig lovligt i EU, vedtaget den 9. december 2016 (dok. 15312/16). |
| --- | --- |

9.

Konklusionerne vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer om integration tredjelandsstatsborgere, der opholder sig lovligt i EU, vedtaget den 9. december 2016 (dok. 15312/16).

| 10. | Fælles erklæring om årlig interinstitutionel programmering for 2017 (dok. 15375/16). |
| --- | --- |

10.

Fælles erklæring om årlig interinstitutionel programmering for 2017 (dok. 15375/16).

| 11. | Investering i Europas unge






  a) | Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — Investering i Europas unge (dok. 15420/16). |
| --- | --- | --- |

11.

Investering i Europas unge

a)

Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — Investering i Europas unge (dok. 15420/16).

| b) | Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — Et europæisk solidaritetskorps (dok. 15421/16). |
| --- | --- |

b)

Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — Et europæisk solidaritetskorps (dok. 15421/16).

| 12. | Ekspertgruppen om Udvikling af Menneskelige Ressourcer inden for Sport. Henstillinger om tilskyndelse til frivilligt arbejde inden for sport, bedste praksis vedrørende juridiske og skattemæssige mekanismer (december 2016). |
| --- | --- |

12.

Ekspertgruppen om Udvikling af Menneskelige Ressourcer inden for Sport. Henstillinger om tilskyndelse til frivilligt arbejde inden for sport, bedste praksis vedrørende juridiske og skattemæssige mekanismer (december 2016).

| 13. | European Sport Inclusion Network (ESPIN) — Promoting Equal Opportunities of Migrants and Minorities through Volunteering in Sport. |
| --- | --- |

13.

European Sport Inclusion Network (ESPIN) — Promoting Equal Opportunities of Migrants and Minorities through Volunteering in Sport.

| 14. | KOM(2010) 636 endelig — Den europæiske handicapstrategi 2010-2020: et nyt tilsagn om et Europa uden barrierer. |
| --- | --- |

14.

KOM(2010) 636 endelig — Den europæiske handicapstrategi 2010-2020: et nyt tilsagn om et Europa uden barrierer.

---

Europa-Kommissionen

| 15.6.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 189/45 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 189/45

---

Euroens vekselkurs (1)

14. juni 2017

(2017/C 189/10)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,1203 |
| JPY | japanske yen | 123,58 |
| DKK | danske kroner | 7,4363 |
| GBP | pund sterling | 0,87960 |
| SEK | svenske kroner | 9,7448 |
| CHF | schweiziske franc | 1,0874 |
| ISK | islandske kroner | |
| NOK | norske kroner | 9,4140 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CZK | tjekkiske koruna | 26,163 |
| HUF | ungarske forint | 306,39 |
| PLN | polske zloty | 4,1967 |
| RON | rumænske leu | 4,5664 |
| TRY | tyrkiske lira | 3,9362 |
| AUD | australske dollar | 1,4778 |
| CAD | canadiske dollar | 1,4796 |
| HKD | hongkongske dollar | 8,7392 |
| NZD | newzealandske dollar | 1,5453 |
| SGD | singaporeanske dollar | 1,5457 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 260,45 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 14,2697 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 7,6147 |
| HRK | kroatiske kuna | 7,3995 |
| IDR | indonesiske rupiah | 14 880,38 |
| MYR | malaysiske ringgit | 4,7702 |
| PHP | filippinske pesos | 55,465 |
| RUB | russiske rubler | 63,9450 |
| THB | thailandske bath | 38,023 |
| BRL | brasilianske real | 3,7027 |
| MXN | mexicanske pesos | 20,2078 |
| INR | indiske rupee | 72,0350 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,1203

JPY

japanske yen

123,58

DKK

danske kroner

7,4363

GBP

pund sterling

0,87960

SEK

svenske kroner

9,7448

CHF

schweiziske franc

1,0874

ISK

islandske kroner

NOK

norske kroner

9,4140

BGN

bulgarske lev

1,9558

CZK

tjekkiske koruna

26,163

HUF

ungarske forint

306,39

PLN

polske zloty

4,1967

RON

rumænske leu

4,5664

TRY

tyrkiske lira

3,9362

AUD

australske dollar

1,4778

CAD

canadiske dollar

1,4796

HKD

hongkongske dollar

8,7392

NZD

newzealandske dollar

1,5453

SGD

singaporeanske dollar

1,5457

KRW

sydkoreanske won

1 260,45

ZAR

sydafrikanske rand

14,2697

CNY

kinesiske renminbi yuan

7,6147

HRK

kroatiske kuna

7,3995

IDR

indonesiske rupiah

14 880,38

MYR

malaysiske ringgit

4,7702

PHP

filippinske pesos

55,465

RUB

russiske rubler

63,9450

THB

thailandske bath

38,023

BRL

brasilianske real

3,7027

MXN

mexicanske pesos

20,2078

INR

indiske rupee

72,0350

---

(1)  Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

OPLYSNINGER VEDRØRENDE DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE SAMARBEJDSOMRÅDE

EFTA-Tilsynsmyndigheden

| 15.6.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 189/46 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 189/46

---

Meddelelse fra Norge vedrørende Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/22/EF om betingelser for tildeling og udnyttelse af tilladelser til prospektering, efterforskning og produktion af kulbrinter

Meddelelse om indkaldelse af ansøgninger om oliekoncessioner på den norske kontinentalsokkel — tildelinger i forhåndsdefinerede områder 2017

(2017/C 189/11)

Olje- og energidepartementet indkalder hermed ansøgninger om oliekoncessioner i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/22/EF af 30. maj 1994 om betingelser for tildeling og udnyttelse af tilladelser til prospektering, efterforskning og produktion af kulbrinter, jf. artikel 3, stk. 2, litra a).

Oliekoncessionerne vil kun blive tildelt aktieselskaber, som er registreret i Norge eller i en anden stat, der er part i aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS-aftalen), eller til fysiske personer, som har hjemsted i en stat, der er part i EØS-aftalen.

Selskaber, der ikke er koncessionshavere på den norske kontinentalsokkel, kan tildeles oliekoncessioner, hvis de er prækvalificerede som koncessionshavere på den norske kontinentalsokkel.

Individuelle selskaber og selskaber, der ansøger som del af en gruppe, vil blive behandlet på lige fod af Olje- og energidepartementet. Ansøgere, der indsender en individuel ansøgning, og ansøgere, som er en del af en gruppe, der indsender en fælles ansøgning, vil alle blive betragtet som ansøgere til en oliekoncession. Olje- og energidepartementet kan på grundlag af ansøgninger, der indsendes af grupper eller individuelle ansøgere, sammensætte koncessionsgrupper, der tildeles en ny oliekoncession, herunder fjerne ansøgere fra en fælles ansøgning og tilføje individuelle ansøgere, og udpege operatøren for sådanne grupper.

Tildeling af en andel af en oliekoncession vil forudsætte, at koncessionshaverne indgår en aftale om olieaktiviteter, herunder en fælles driftsaftale og en regnskabsaftale. Hvis oliekoncessionen deles stratigrafisk, er indehaverne af de to stratigrafisk opdelte koncessioner også forpligtede til at indgå en særlig fælles driftsaftale, som regulerer forholdet mellem dem i denne forbindelse.

Ved de nævnte aftalers undertegnelse indgår koncessionshaverne i et joint venture, hvor størrelsen af deres andel til enhver tid vil være identisk med deres andel af oliekoncessionen.

Koncessionsdokumenterne vil hovedsagelig være baseret på relevante dokumenter fra tildelingerne i forhåndsdefinerede områder 2016. Målet er, at hovedelementerne i eventuelle tilpasninger af rammerne skal være tilgængelige for industrien forud for ansøgningstidspunktet.

Kriterierne for tildeling af en oliekoncession

For at fremme god ressourceforvaltning og hurtig og effektiv efterforskning og produktion af olie på den norske kontinentalsokkel, herunder sammensætning af koncessionsgrupper til sikring heraf, gælder følgende kriterier for tildeling af andele af oliekoncessioner og for udpegning af operatør:

| a) | Ansøgerens geologiske indsigt i det pågældende geografiske område, og hvorledes koncessionshaverne agter at foretage en effektiv efterforskning efter olie. |
| --- | --- |

a)

Ansøgerens geologiske indsigt i det pågældende geografiske område, og hvorledes koncessionshaverne agter at foretage en effektiv efterforskning efter olie.

| b) | Ansøgerens relevante tekniske ekspertise, og hvorledes denne ekspertise aktivt kan bidrage til en omkostningseffektiv efterforskning og i givet fald produktion af olie fra det pågældende geografiske område. |
| --- | --- |

b)

Ansøgerens relevante tekniske ekspertise, og hvorledes denne ekspertise aktivt kan bidrage til en omkostningseffektiv efterforskning og i givet fald produktion af olie fra det pågældende geografiske område.

| c) | Ansøgerens tidligere erfaringer på den norske kontinentalsokkel eller tilsvarende relevante erfaringer fra andre områder. |
| --- | --- |

c)

Ansøgerens tidligere erfaringer på den norske kontinentalsokkel eller tilsvarende relevante erfaringer fra andre områder.

| d) | Ansøgerens økonomiske evne til at foretage efterforskningen efter og i givet fald produktionen af olie i det pågældende geografiske område. |
| --- | --- |

d)

Ansøgerens økonomiske evne til at foretage efterforskningen efter og i givet fald produktionen af olie i det pågældende geografiske område.

| e) | Hvis ansøgeren er eller tidligere har været koncessionshaver, kan Olje- og energidepartementet tage hensyn til enhver form for ineffektivitet eller manglende ansvarlighed, som ansøgeren har udvist som koncessionshaver. |
| --- | --- |

e)

Hvis ansøgeren er eller tidligere har været koncessionshaver, kan Olje- og energidepartementet tage hensyn til enhver form for ineffektivitet eller manglende ansvarlighed, som ansøgeren har udvist som koncessionshaver.

| f) | Oliekoncessionerne vil fortrinsvis blive tildelt et joint venture, hvor mindst én koncessionshaver har foretaget mindst én boring på den norske kontinentalsokkel som operatør eller har tilsvarende relevante driftsmæssige erfaringer uden for den norske kontinentalsokkel. |
| --- | --- |

f)

Oliekoncessionerne vil fortrinsvis blive tildelt et joint venture, hvor mindst én koncessionshaver har foretaget mindst én boring på den norske kontinentalsokkel som operatør eller har tilsvarende relevante driftsmæssige erfaringer uden for den norske kontinentalsokkel.

| g) | Oliekoncessionerne vil fortrinsvis blive tildelt to eller flere koncessionshavere, hvoraf mindst én har erfaringer som nævnt under f). |
| --- | --- |

g)

Oliekoncessionerne vil fortrinsvis blive tildelt to eller flere koncessionshavere, hvoraf mindst én har erfaringer som nævnt under f).

| h) | Den udpegede operatør for oliekoncessionerne i Barentshavet skal have foretaget mindst én boring på den norske kontinentalsokkel som operatør eller have tilsvarende relevante driftsmæssige erfaringer uden for den norske kontinentalsokkel. |
| --- | --- |

h)

Den udpegede operatør for oliekoncessionerne i Barentshavet skal have foretaget mindst én boring på den norske kontinentalsokkel som operatør eller have tilsvarende relevante driftsmæssige erfaringer uden for den norske kontinentalsokkel.

| i) | Med hensyn til oliekoncessionerne i dybe farvande skal den udpegede operatør og mindst én anden koncessionshaver have foretaget mindst én boring på den norske kontinentalsokkel som operatør eller have tilsvarende relevante driftsmæssige erfaringer uden for den norske kontinentalsokkel. Mindst én koncessionshaver skal have foretaget boringer i dybe farvande som operatør. |
| --- | --- |

i)

Med hensyn til oliekoncessionerne i dybe farvande skal den udpegede operatør og mindst én anden koncessionshaver have foretaget mindst én boring på den norske kontinentalsokkel som operatør eller have tilsvarende relevante driftsmæssige erfaringer uden for den norske kontinentalsokkel. Mindst én koncessionshaver skal have foretaget boringer i dybe farvande som operatør.

| j) | Med hensyn til de oliekoncessioner, hvor undersøgelsesboringer indebærer højt tryk og/eller høje temperaturer (HTHP), skal den udpegede operatør og mindst én anden koncessionshaver have foretaget mindst én boring på den norske kontinentalsokkel som operatør eller have tilsvarende relevante driftsmæssige erfaringer uden for den norske kontinentalsokkel. Mindst én koncessionshaver skal have foretaget en HTHP-boring som operatør. |
| --- | --- |

j)

Med hensyn til de oliekoncessioner, hvor undersøgelsesboringer indebærer højt tryk og/eller høje temperaturer (HTHP), skal den udpegede operatør og mindst én anden koncessionshaver have foretaget mindst én boring på den norske kontinentalsokkel som operatør eller have tilsvarende relevante driftsmæssige erfaringer uden for den norske kontinentalsokkel. Mindst én koncessionshaver skal have foretaget en HTHP-boring som operatør.

Blokke, der kan ansøges om

Ansøgninger om kapitalinteresser i oliekoncessioner kan indsendes for de blokke, der ikke er givet koncession på inden for det forhåndsdefinerede område, som vist på kortene udgivet af Oljedirektoratet. Det er også muligt at ansøge om arealer, der efter meddelelsens bekendtgørelse er blevet frigivet inden for det forhåndsdefinerede område i overensstemmelse med de opdaterede kort på Oljedirektoratets interaktive FactMaps, som kan findes på Oljedirektoratets websted.

Hver enkelt oliekoncession kan omfatte en eller flere blokke eller dele af blokke. Ansøgerne bedes begrænse beskrivelsen i deres ansøgning til områder, hvor de har kortlagt mulighederne for udvinding.

Meddelelsens fulde ordlyd med detaljerede kort over de pågældende områder kan findes på Oljedirektoratets www.npd.no/apa2017.

Ansøgninger om oliekoncessioner indgives til:

| Olje- og energidepartementet |
| --- |
| Postboks 8148 Dep. |
| NO-0033 Oslo |
| NORGE |

Olje- og energidepartementet

Postboks 8148 Dep.

NO-0033 Oslo

NORGE

To kopier af ansøgningen skal fremsendes til

| Oljedirektoratet |
| --- |
| Box 600 |
| NO-4003 Stavanger |
| NORGE |

Oljedirektoratet

Box 600

NO-4003 Stavanger

NORGE

Frist: 1. september 2017 kl. 12.00.

Tildelingen af oliekoncessioner i forbindelse med tildelingerne i forhåndsdefinerede områder i 2017 på den norske kontinentalsokkel skal efter planen finde sted i første kvartal af 2018.

---

V Øvrige meddelelser

RETSLIGE PROCEDURER

EFTA-Domstolen

| 15.6.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 189/48 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 189/48

---

DOMSTOLENS KENDELSE

af 15. november 2016

i sag E-7/16

Míla ehf. mod EFTA-Tilsynsmyndigheden

(Formalitetsindsigelse — statsstøtte — beslutning om afslutning af den formelle undersøgelsesprocedure)

(2017/C 189/12)

I sag E-7/16, Míla ehf. mod EFTA-Tilsynsmyndigheden — ANSØGNING, jf. artikel 36, stk. 2, i aftalen mellem EFTA-staterne om oprettelse af en tilsynsmyndighed og en domstol, om annullation af EFTA-Tilsynsmyndighedens afgørelse nr. 061/16/COL af 16. marts 2016 om at indstille den formelle undersøgelsesprocedure vedrørende angivelig ydet statsstøtte i form af subsidieret leasing af optiske fibre, som tidligere var blevet drevet på vegne af Den Nordatlantiske Traktatorganisation (NATO), har Domstolen, sammensat af præsidenten Carl Baudenbacher og dommerne Per Christiansen (refererende dommer) og Páll Hreinsson, afsagt dom den 15. november 2016. Domskonklusionen lyder således:

| 1. | Sagen afvises. |
| --- | --- |

1.

Sagen afvises.

| 2. | Sagsøgeren betaler sagens omkostninger. |
| --- | --- |

2.

Sagsøgeren betaler sagens omkostninger.

---

| 15.6.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 189/49 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 189/49

---

DOMSTOLENS DOM

af 16. november 2016

i sag E-4/16

EFTA-Tilsynsmyndigheden mod Kongeriget Norge

(Manglende opfyldelse af Domstolens dom om tilsidesættelse af forpligtelser — artikel 33 i aftalen om Tilsynsmyndigheden og Domstolen — foranstaltninger, der er nødvendige for at opfylde Domstolens dom)

(2017/C 189/13)

I sag E-4/16, EFTA-Tilsynsmyndigheden mod Kongeriget Norge, hvori der er nedlagt påstand om, at det fastslås, at Kongeriget Norge har tilsidesat sine forpligtelser i henhold til artikel 33 i aftalen mellem EFTA-staterne om oprettelse af en tilsynsmyndighed og en domstol, idet Kongeriget Norge ikke inden for den fastsatte frist har truffet de nødvendige foranstaltninger til opfyldelse af Domstolens dom af 2. december 2013 i sag E-13/13, EFTA-Tilsynsmyndigheden mod Kongeriget Norge, har Domstolen, sammensat af præsidenten Carl Baudenbacher og dommerne Per Christiansen og Páll Hreinsson (refererende dommer), afsagt dom den 16. november 2016.

Domskonklusionen lyder således:

| 1. | Kongeriget Norge har tilsidesat sine forpligtelser i henhold til artikel 33 i aftalen mellem EFTA-staterne om oprettelse af en tilsynsmyndighed og en domstol, idet Kongeriget Norge ikke inden for den fastsatte frist har truffet de nødvendige foranstaltninger til opfyldelse af Domstolens dom af 2. december 2013 i sag E-13/13, EFTA-Tilsynsmyndigheden mod Kongeriget Norge. |
| --- | --- |

1.

Kongeriget Norge har tilsidesat sine forpligtelser i henhold til artikel 33 i aftalen mellem EFTA-staterne om oprettelse af en tilsynsmyndighed og en domstol, idet Kongeriget Norge ikke inden for den fastsatte frist har truffet de nødvendige foranstaltninger til opfyldelse af Domstolens dom af 2. december 2013 i sag E-13/13, EFTA-Tilsynsmyndigheden mod Kongeriget Norge.

| 2. | Kongeriget Norge betaler sagens omkostninger. |
| --- | --- |

2.

Kongeriget Norge betaler sagens omkostninger.

---

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

| 15.6.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 189/50 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 189/50

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag M.8467 — BNP Paribas/Commerz Finanz)

Behandles eventuelt efter den forenklede procedure

(EØS-relevant tekst)

(2017/C 189/14)

| 1. | Den 6. juni 2017 modtog Europa-Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved BNP Paribas Personal Finance S.A. (»BNPP PF«, Frankrig), som er et helejet datterselskab af BNP Paribas S.A., gennem opkøb af aktiver erhverver enekontrol, jf. fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b), over hele Commerz Finanz GmbH (»CFG«, Tyskland), som på nuværende tidspunkt ejes i fællesskab af BNPP PF og Commerzbank AG (»Commerzbank«, Germany). |
| --- | --- |

1.

Den 6. juni 2017 modtog Europa-Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved BNP Paribas Personal Finance S.A. (»BNPP PF«, Frankrig), som er et helejet datterselskab af BNP Paribas S.A., gennem opkøb af aktiver erhverver enekontrol, jf. fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b), over hele Commerz Finanz GmbH (»CFG«, Tyskland), som på nuværende tidspunkt ejes i fællesskab af BNPP PF og Commerzbank AG (»Commerzbank«, Germany).

| 2. | De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:
  —   CFG: er en forbrugerkreditbank, der på nuværende tidspunkt ejes i fællesskab af BNPP PF og Commerzbank, og som primært er aktiv inden for lån til privatpersoner i Tyskland. Virksomheden vil som en del af fusionen blive opdelt mellem BNPP PF og Commerzbank via en opdeling i to separate forretningsenheder, nemlig »Point of Sale Finance«-forretningen og »Banking«-forretningen. Førstnævnte forbliver hos CFG (med BNPP PF som eneaktionær) og vil omfatte alle aktiviteter forbundet med direkte distribution af CFG-produkter til kunderne eller via salgssteder (offline og online) hos detailhandlende
  —   BNPP PF: tilbyder finansielle tjenesteydelser og ejes helt af BNP Paribas S.A., og virksomheden er primært aktiv inden for forbrugslån. BNP Paribas S.A. er en global bankkoncern, som er aktiv inden for alle primære bankvirksomhedsområder: detailbankvirksomhed, forvaltning af aktiver og tilhørende tjenester, samt erhvervs- og investeringsbankvirksomhed. |
| --- | --- |

2.

De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:

—   CFG: er en forbrugerkreditbank, der på nuværende tidspunkt ejes i fællesskab af BNPP PF og Commerzbank, og som primært er aktiv inden for lån til privatpersoner i Tyskland. Virksomheden vil som en del af fusionen blive opdelt mellem BNPP PF og Commerzbank via en opdeling i to separate forretningsenheder, nemlig »Point of Sale Finance«-forretningen og »Banking«-forretningen. Førstnævnte forbliver hos CFG (med BNPP PF som eneaktionær) og vil omfatte alle aktiviteter forbundet med direkte distribution af CFG-produkter til kunderne eller via salgssteder (offline og online) hos detailhandlende

—   BNPP PF: tilbyder finansielle tjenesteydelser og ejes helt af BNP Paribas S.A., og virksomheden er primært aktiv inden for forbrugslån. BNP Paribas S.A. er en global bankkoncern, som er aktiv inden for alle primære bankvirksomhedsområder: detailbankvirksomhed, forvaltning af aktiver og tilhørende tjenester, samt erhvervs- og investeringsbankvirksomhed.

| 3. | Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Europa-Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under fusionsforordningen. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med meddelelse fra Kommissionen om en forenklet procedure for behandling af bestemte fusioner efter Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (2). |
| --- | --- |

3.

Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Europa-Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under fusionsforordningen. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med meddelelse fra Kommissionen om en forenklet procedure for behandling af bestemte fusioner efter Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (2).

| 4. | Europa-Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.
  Alle bemærkninger skal være Europa-Kommissionen i hænde senest 10 dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sagsnummer M.8467 — BNP Paribas/Commerz Finanz sendes til Europa-Kommissionen pr. fax (+32 22964301), pr. e-mail (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) eller pr. brev til følgende adresse:





  Europa-Kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet for Konkurrence |
| Registreringskontoret for fusioner |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIEN |

4.

Europa-Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.

Alle bemærkninger skal være Europa-Kommissionen i hænde senest 10 dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sagsnummer M.8467 — BNP Paribas/Commerz Finanz sendes til Europa-Kommissionen pr. fax (+32 22964301), pr. e-mail (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) eller pr. brev til følgende adresse:

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Konkurrence

Registreringskontoret for fusioner

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIEN

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1 (»fusionsforordningen«).

(2)  EUT C 366 af 14.12.2013, s. 5.

---

| 15.6.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 189/51 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 189/51

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag M.8483 — Bain Capital/Cinven/Stada Arzneimittel)

Behandles eventuelt efter den forenklede procedure

(EØS-relevant tekst)

(2017/C 189/15)

| 1. | Den 2. juni 2017 modtog Europa-Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved Bain Capital Investors L.L.C. (»Bain Capital«, USA) og fonde, der forvaltes af Cinven Capital Management (VI) Limited Partnership Incorporated, der handler på vegne af sin komplementar Cinven Capital Management (VI) General Partner Limited (»Cinven«, UK), gennem opkøb af aktier erhverver fælles kontrol, jf. fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b), over Stada Arzneimittel Aktiengesellschaft (»Stada«, Tyskland). |
| --- | --- |

1.

Den 2. juni 2017 modtog Europa-Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved Bain Capital Investors L.L.C. (»Bain Capital«, USA) og fonde, der forvaltes af Cinven Capital Management (VI) Limited Partnership Incorporated, der handler på vegne af sin komplementar Cinven Capital Management (VI) General Partner Limited (»Cinven«, UK), gennem opkøb af aktier erhverver fælles kontrol, jf. fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b), over Stada Arzneimittel Aktiengesellschaft (»Stada«, Tyskland).

| 2. | De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:
  —   Bain Capital: investeringsselskab, der investerer i virksomheder i en række forskellige brancher, herunder informationsteknologi, sundhedsydelser, detail- og forbrugerprodukter, kommunikation, finans og industri/fremstilling
  —   Cinven: investeringsselskab, der hovedsagelig investerer i følgende seks sektorer: erhvervstjenester, forbrugerprodukter, finansielle tjenesteydelser, sundhedsydelser, industriprodukter og teknologi samt medier og telekommunikation
  —   Stada: selskab med aktiviteter inden for udvikling, fremstilling, registrering, salg, markedsføring, distribution af og reklame for biovidenskabelige produkter som lægemidler (navnlig med ikkepatenterede virksomme lægemiddelbestanddele), kosttilskud, kosmetiske produkter og en række andre sundhedsprodukter. |
| --- | --- |

2.

De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:

—   Bain Capital: investeringsselskab, der investerer i virksomheder i en række forskellige brancher, herunder informationsteknologi, sundhedsydelser, detail- og forbrugerprodukter, kommunikation, finans og industri/fremstilling

—   Cinven: investeringsselskab, der hovedsagelig investerer i følgende seks sektorer: erhvervstjenester, forbrugerprodukter, finansielle tjenesteydelser, sundhedsydelser, industriprodukter og teknologi samt medier og telekommunikation

—   Stada: selskab med aktiviteter inden for udvikling, fremstilling, registrering, salg, markedsføring, distribution af og reklame for biovidenskabelige produkter som lægemidler (navnlig med ikkepatenterede virksomme lægemiddelbestanddele), kosttilskud, kosmetiske produkter og en række andre sundhedsprodukter.

| 3. | Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Europa-Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under fusionsforordningen. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med meddelelse fra Kommissionen om en forenklet procedure for behandling af bestemte fusioner efter Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (2). |
| --- | --- |

3.

Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Europa-Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under fusionsforordningen. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med meddelelse fra Kommissionen om en forenklet procedure for behandling af bestemte fusioner efter Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (2).

| 4. | Europa-Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.
  Alle bemærkninger skal være Europa-Kommissionen i hænde senest 10 dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sagsnummer M.8483 — Bain Capital/Cinven/Stada Arzneimittel sendes til Europa-Kommissionen pr. fax (+32 22964301), pr. e-mail (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) eller pr. brev til følgende adresse:





  Europa-Kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet for Konkurrence |
| Registreringskontoret for fusioner |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIEN |

4.

Europa-Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.

Alle bemærkninger skal være Europa-Kommissionen i hænde senest 10 dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sagsnummer M.8483 — Bain Capital/Cinven/Stada Arzneimittel sendes til Europa-Kommissionen pr. fax (+32 22964301), pr. e-mail (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) eller pr. brev til følgende adresse:

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Konkurrence

Registreringskontoret for fusioner

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIEN

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1 (»fusionsforordningen«).

(2)  EUT C 366 af 14.12.2013, s. 5.

---

| 15.6.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 189/52 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 189/52

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag M.8440 — Dupont/FMC (Health and Nutrition business))

(EØS-relevant tekst)

(2017/C 189/16)

| 1. | Den 7. juni 2017 modtog Europa-Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 og efter henvisning i henhold til artikel 4, stk. 5, i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved E.I. du Pont de Nemours and Company (»DuPont«, USA) erhverver enekontrol, jf. fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b), over sundheds- og ernæringssegmentet af FMC Corporation (»FMC«, USA), der omfatter fortykningsmidler og farmaceutiske hjælpestoffer (men som ikke omfatter FMC's Omega-3-virksomhed).
  Den planlagte fusion er en del af en aftale om opkøb og salg af aktiver, der indgået mellem DuPont og FMC den 31. marts 2017, og som indeholder bestemmelser om, at FMC erhverver visse DuPont-aktiviteter i henhold til de forpligtelser om afhændelse, der er indgået af DuPont og The Dow Chemical Company (»Dow«) som led i de europæiske fusionskontrolprocedurer i forbindelse med den planlagte fusion af Dow og DuPont (sag M.7932). |
| --- | --- |

1.

Den 7. juni 2017 modtog Europa-Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 og efter henvisning i henhold til artikel 4, stk. 5, i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved E.I. du Pont de Nemours and Company (»DuPont«, USA) erhverver enekontrol, jf. fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b), over sundheds- og ernæringssegmentet af FMC Corporation (»FMC«, USA), der omfatter fortykningsmidler og farmaceutiske hjælpestoffer (men som ikke omfatter FMC's Omega-3-virksomhed).

Den planlagte fusion er en del af en aftale om opkøb og salg af aktiver, der indgået mellem DuPont og FMC den 31. marts 2017, og som indeholder bestemmelser om, at FMC erhverver visse DuPont-aktiviteter i henhold til de forpligtelser om afhændelse, der er indgået af DuPont og The Dow Chemical Company (»Dow«) som led i de europæiske fusionskontrolprocedurer i forbindelse med den planlagte fusion af Dow og DuPont (sag M.7932).

| 2. | De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:






  — | DuPont er en diversificeret kemikalievirksomhed med hovedsæde i USA. Det er det overordnede moderselskab i DuPont-koncernen, der forsker i, udvikler, fremstiller, distribuerer og sælger en lang række kemiske produkter, polymerer, landbrugskemikalier, frø, levnedsmiddelingredienser og andre materialer. DuPont's ernærings- og sundhedssegment fremstiller og leverer produkter, der er specielt beregnet til at forbedre sikkerheden, den ernæringsmæssige kvalitet, konsistensen og holdbarheden for mad og drikkevarer, lægemidler og kosttilskud, |
| --- | --- | --- |

2.

De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:

—

DuPont er en diversificeret kemikalievirksomhed med hovedsæde i USA. Det er det overordnede moderselskab i DuPont-koncernen, der forsker i, udvikler, fremstiller, distribuerer og sælger en lang række kemiske produkter, polymerer, landbrugskemikalier, frø, levnedsmiddelingredienser og andre materialer. DuPont's ernærings- og sundhedssegment fremstiller og leverer produkter, der er specielt beregnet til at forbedre sikkerheden, den ernæringsmæssige kvalitet, konsistensen og holdbarheden for mad og drikkevarer, lægemidler og kosttilskud,

| — | Dow er en diversificeret kemikalievirksomhed med hovedsæde i USA. Det er det overordnede moderselskab i Dow-koncernen, som er aktiv inden for plast og kemikalier, landbrugsvidenskab og kulbrinte- og energiprodukter og -tjenester. Dow har en mere begrænset tilstedeværelse inden for ernæring og sundhed, |
| --- | --- |

—

Dow er en diversificeret kemikalievirksomhed med hovedsæde i USA. Det er det overordnede moderselskab i Dow-koncernen, som er aktiv inden for plast og kemikalier, landbrugsvidenskab og kulbrinte- og energiprodukter og -tjenester. Dow har en mere begrænset tilstedeværelse inden for ernæring og sundhed,

| — | FMC er en global specialkemikalievirksomhed med hovedsæde i USA og interesser på landbrugs-, industri- og forbrugermarkederne. Virksomheden er opdelt i tre segmenter: i) landbrugsløsninger, ii) sundhed og ernæring og iii) lithium. FMC's sundheds- og ernæringssegment består af tre overordnede produktområder: næringsstoffer, sundhedsmæssige hjælpestoffer og funktionelle sundhedsstoffer. |
| --- | --- |

—

FMC er en global specialkemikalievirksomhed med hovedsæde i USA og interesser på landbrugs-, industri- og forbrugermarkederne. Virksomheden er opdelt i tre segmenter: i) landbrugsløsninger, ii) sundhed og ernæring og iii) lithium. FMC's sundheds- og ernæringssegment består af tre overordnede produktområder: næringsstoffer, sundhedsmæssige hjælpestoffer og funktionelle sundhedsstoffer.

| 3. | Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Europa-Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under fusionsforordningen. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. |
| --- | --- |

3.

Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Europa-Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under fusionsforordningen. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil.

| 4. | Europa-Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.
  Alle bemærkninger skal være Europa-Kommissionen i hænde senest 10 dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sagsnummer M.8440 — Dupont/FMC (Health and Nutrition business) sendes til Europa-Kommissionen pr. fax (+32 22964301), pr. e-mail (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) eller pr. brev til følgende adresse:





  Europa-Kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet for Konkurrence |
| Registreringskontoret for fusioner |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIEN |

4.

Europa-Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.

Alle bemærkninger skal være Europa-Kommissionen i hænde senest 10 dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sagsnummer M.8440 — Dupont/FMC (Health and Nutrition business) sendes til Europa-Kommissionen pr. fax (+32 22964301), pr. e-mail (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) eller pr. brev til følgende adresse:

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Konkurrence

Registreringskontoret for fusioner

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIEN

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1 (»fusionsforordningen«).

---

| 15.6.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 189/53 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 189/53

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag M.8504 — EDF Energy Services/ESSCI)

Behandles eventuelt efter den forenklede procedure

(EØS-relevant tekst)

(2017/C 189/17)

| 1. | Den 6. juni 2017 modtog Europa-Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved virksomheden EDF Energy Services Limited (»EDFES«, Frankrig), der er kontrolleret af ENGIE S.A. (Frankrig), gennem opkøb af aktier erhverver enekontrol over ESSCI Limited (»ESSCI«, Det Forenede Kongerige), jf. fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b). |
| --- | --- |

1.

Den 6. juni 2017 modtog Europa-Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved virksomheden EDF Energy Services Limited (»EDFES«, Frankrig), der er kontrolleret af ENGIE S.A. (Frankrig), gennem opkøb af aktier erhverver enekontrol over ESSCI Limited (»ESSCI«, Det Forenede Kongerige), jf. fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b).

| 2. | De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:
  —   EDFES: Kontrolleres i sidste instans af EDF-koncernen og blev oprindeligt etableret for at levere energitjenester i Det Forenede Kongerige
  —   ESSCI: Leverer forvaltede tekniske tekniske tjenesteydelser i Det Forenede Kongerige og Irland; gennem sit datterselskab Imtech er virksomheden aktiv inden for maskin- og elektroindustrien, forvaltning af tekniske faciliteter og industrielle systemers integration. |
| --- | --- |

2.

De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:

—   EDFES: Kontrolleres i sidste instans af EDF-koncernen og blev oprindeligt etableret for at levere energitjenester i Det Forenede Kongerige

—   ESSCI: Leverer forvaltede tekniske tekniske tjenesteydelser i Det Forenede Kongerige og Irland; gennem sit datterselskab Imtech er virksomheden aktiv inden for maskin- og elektroindustrien, forvaltning af tekniske faciliteter og industrielle systemers integration.

| 3. | Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Europa-Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under fusionsforordningen. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med meddelelse fra Kommissionen om en forenklet procedure for behandling af bestemte fusioner efter Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (2). |
| --- | --- |

3.

Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Europa-Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under fusionsforordningen. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med meddelelse fra Kommissionen om en forenklet procedure for behandling af bestemte fusioner efter Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (2).

| 4. | Europa-Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.
  Alle bemærkninger skal være Europa-Kommissionen i hænde senest 10 dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sagsnummer M.8504 — EDF Energy Services/ESSCI sendes til Europa-Kommissionen pr. fax (+32 22964301), pr. e-mail (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) eller pr. brev til følgende adresse:





  Europa-Kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet for Konkurrence |
| Registreringskontoret for fusioner |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIEN |

4.

Europa-Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.

Alle bemærkninger skal være Europa-Kommissionen i hænde senest 10 dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sagsnummer M.8504 — EDF Energy Services/ESSCI sendes til Europa-Kommissionen pr. fax (+32 22964301), pr. e-mail (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) eller pr. brev til følgende adresse:

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Konkurrence

Registreringskontoret for fusioner

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIEN

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1 (»fusionsforordningen«).

(2)  EUT C 366 af 14.12.2013, s. 5.

---

Berigtigelser

| 15.6.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 189/54 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 189/54

---

Berigtigelse til Likvidation. Afgørelse om indledning af en likvidationsprocedure mod ADRIA Way

(
  Den Europæiske Unions Tidende C 123 af 20. april 2017
  )

(2017/C 189/18)

Side 3, titlen og anden kolonne ud for rubrikken »Forsikringsselskab« og rubrikken »Afgørelsens dato, ikrafttrædelsestidspunkt og karakter«:

I stedet for:

»ADRIA Way«

læses:

læses:

»Cestovní pojišťovna ADRIA Way družstvo »v likvidaci««.

---