# Eiropas Savienības C 52/2015

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 52 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 58. sējums2015. gada 13. februāris |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 52

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

58. sējums2015. gada 13. februāris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| | REVĪZIJAS PALĀTA |
| 2015/C 052/01 | Atzinums Nr. 1/2015
  (saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 322. un 325. pantu)
  par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam | 1 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

REVĪZIJAS PALĀTA

2015/C 052/01

Atzinums Nr. 1/2015
  (saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 322. un 325. pantu)
  par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam

(saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 322. un 325. pantu)

1

---

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

REVĪZIJAS PALĀTA

| 13.2.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 52/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 52/1

---

ATZINUMS Nr. 1/2015

(saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 322. un 325. pantu)

par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam

(2015/C 52/01)

SATURS

| | Punkts | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| I. | VISPĀRĪGAS PIEZĪMES PAR PRIEKŠLIKUMA SATURU UN MĒRĶIEM |

Punkts

Lappuse

I.

VISPĀRĪGAS PIEZĪMES PAR PRIEKŠLIKUMA SATURU UN MĒRĶIEM

1.–18.

2

Regulas priekšlikuma mērķis

1.–4.

2

Lēmumu pieņemšanas noteikumu pārkāpumi un šķēršļi precizēšanas mērķa īstenošanai

5.–9.

3

Finanšu noteikumi nav pilnībā saskaņoti ar to direktīvu mērķiem, ar kurām pārskata un modernizē publiskā iepirkuma noteikumus

10.–14.

3

Piedāvātie mehānismi nepietiekami aizsargā Eiropas Savienības finanšu intereses

15.–18.

4

| II. | KOMENTĀRI PAR KATRU ATSEVIŠĶU PANTU |
| --- | --- |

II.

KOMENTĀRI PAR KATRU ATSEVIŠĶU PANTU

19.–42.

4

102. pants. Publiskā iepirkuma procedūrām un līgumiem piemērojamie principi

20.

5

104. pants. Iepirkuma procedūras

21.–22.

5

106. un 108. pants. Izslēgšanas kritēriji un izslēgšanas sistēma

23.–30.

5

107. pants. Noraidīšana konkrētā procedūrā

31.–33.

7

110. pants. Līgumu slēgšanas tiesību piešķiršana

34.–35.

7

112. pants. Kontakti procedūras laikā

36.

8

113. pants. Piešķiršanas lēmums

37.

8

114.a pants. Līguma izpilde un grozījumi tajā

38.–39.

8

116. pants. Būtiskas kļūdas, pārkāpumi vai krāpšana

40.

8

118. pants. Piemērojamās robežvērtības un nogaidīšanas periods

41.–42.

9

EIROPAS SAVIENĪBAS REVĪZIJAS PALĀTA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, it īpaši tā 322. un 325. pantu, un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu, it īpaši tā 106.a pantu,

ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai (1), ar kuru groza Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam (2) (Finanšu regula),

ņemot vērā, ka 2014. gada 23. jūlijā Parlaments nosūtīja Palātai lūgumu sniegt atzinumu par iepriekš minēto priekšlikumu,

ņemot vērā, ka 2014. gada 18. jūlijā Padome nosūtīja Palātai lūgumu sniegt atzinumu par iepriekš minēto priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 26. februāra Direktīvu 2014/24/ES par publisko iepirkumu un ar ko atceļ Direktīvu 2004/18/EK (3) (Direktīva 2014/24/ES) un Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 26. februāra Direktīvu 2014/23/ES par koncesijas līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanu (4),

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.

I.   VISPĀRĪGAS PIEZĪMES PAR PRIEKŠLIKUMA SATURU UN MĒRĶIEM

Regulas priekšlikuma mērķis

| 1. | Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, tika izstrādāts, lai šos noteikumus saskaņotu ar publiskā iepirkuma noteikumiem Direktīvā 2014/24/ES un Direktīvā 2014/23/ES par koncesijas līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanu. |
| --- | --- |

1.

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, tika izstrādāts, lai šos noteikumus saskaņotu ar publiskā iepirkuma noteikumiem Direktīvā 2014/24/ES un Direktīvā 2014/23/ES par koncesijas līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanu.

| 2. | Revīzijas palāta atbalsta šo saskaņošanas mērķi. Pirmkārt, tāpēc, ka ar publisko iepirkumu saistītā tiesiskā regulējuma uzlabošanas mērķis ir palielināt publiskā sektora izdevumu efektivitāti un nodrošināt juridisko noteiktību, pēc kā jātiecas gan dalībvalstīm (5), gan Savienībai. Otrkārt, lai nodrošinātu savu politiku un darbību savstarpēju konsekvenci (6) un saskaņā ar lojālas sadarbības principu (7) Savienībai ir jāgādā, lai mērķi finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam (Finanšu regula), būtu līdzīgi iepriekš minēto direktīvu mērķiem. Izņemot pienācīgi pamatotus gadījumus, tai vismaz precīzi jāatkārto direktīvu noteikumi, ja dalībvalstij nav dota rīcības brīvība attiecībā uz veidu, kādā šos noteikumu īsteno. |
| --- | --- |

2.

Revīzijas palāta atbalsta šo saskaņošanas mērķi. Pirmkārt, tāpēc, ka ar publisko iepirkumu saistītā tiesiskā regulējuma uzlabošanas mērķis ir palielināt publiskā sektora izdevumu efektivitāti un nodrošināt juridisko noteiktību, pēc kā jātiecas gan dalībvalstīm (5), gan Savienībai. Otrkārt, lai nodrošinātu savu politiku un darbību savstarpēju konsekvenci (6) un saskaņā ar lojālas sadarbības principu (7) Savienībai ir jāgādā, lai mērķi finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam (Finanšu regula), būtu līdzīgi iepriekš minēto direktīvu mērķiem. Izņemot pienācīgi pamatotus gadījumus, tai vismaz precīzi jāatkārto direktīvu noteikumi, ja dalībvalstij nav dota rīcības brīvība attiecībā uz veidu, kādā šos noteikumu īsteno.

| 3. | Saskaņošanas process nozīmē, ka likumdevējs pieņem noteikumus, ar kuriem groza Finanšu regulu, un Komisija pieņem deleģētos aktus. Tā kā Finanšu regulas un tās piemērošanas noteikumu prasības ir cieši saistītas, Revīzijas palāta uzskata, ka tai jābūt informētai par grozījumiem, kurus Komisija ierosina attiecībā uz piemērošanas noteikumiem, pirms likumdevējs pieņem noteikumus, ar kuriem groza Finanšu regulu. |
| --- | --- |

3.

Saskaņošanas process nozīmē, ka likumdevējs pieņem noteikumus, ar kuriem groza Finanšu regulu, un Komisija pieņem deleģētos aktus. Tā kā Finanšu regulas un tās piemērošanas noteikumu prasības ir cieši saistītas, Revīzijas palāta uzskata, ka tai jābūt informētai par grozījumiem, kurus Komisija ierosina attiecībā uz piemērošanas noteikumiem, pirms likumdevējs pieņem noteikumus, ar kuriem groza Finanšu regulu.

| 4. | Attiecībā uz juridisko pamatu Komisijas pieņemtajam priekšlikumam Finanšu regulas grozīšanai Revīzijas palāta konstatē, ka šajā priekšlikumā ir iekļauts ievērojams skaits noteikumu, kuru mērķis ir ES finanšu interešu aizsardzības stiprināšana, Komisijā izveidojot sistēmu, ar kuras palīdzību ātri atklāj riskus, kas apdraud finanšu intereses. Tādējādi kā priekšlikuma juridiskais pamats bija jāmin arī LESD 325. pants. Tomēr norādēs regulas priekšlikumam, par kuru jāsniedz atzinums, atsauces uz šo pantu trūkst. |
| --- | --- |

4.

Attiecībā uz juridisko pamatu Komisijas pieņemtajam priekšlikumam Finanšu regulas grozīšanai Revīzijas palāta konstatē, ka šajā priekšlikumā ir iekļauts ievērojams skaits noteikumu, kuru mērķis ir ES finanšu interešu aizsardzības stiprināšana, Komisijā izveidojot sistēmu, ar kuras palīdzību ātri atklāj riskus, kas apdraud finanšu intereses. Tādējādi kā priekšlikuma juridiskais pamats bija jāmin arī LESD 325. pants. Tomēr norādēs regulas priekšlikumam, par kuru jāsniedz atzinums, atsauces uz šo pantu trūkst.

Lēmumu pieņemšanas noteikumu pārkāpumi un šķēršļi precizēšanas mērķa īstenošanai

| 5. | Revīzijas palāta uzskata, ka publiskā iepirkuma jautājuma sadalīšana starp Finanšu regulu, no vienas puses, un piemērošanas noteikumiem, no otras puses, neatbilst lēmumu pieņemšanas noteikumiem un procedūrām, kas izklāstītas Līgumos un precizētas Tiesas judikatūrā. Tas īpaši attiecas uz atsevišķu galveno formulējumu un jēdzienu izmantošanu, un regulas priekšlikumā tie nav ne definēti, ne paskaidroti (sk. 21., 23., 35., 39., 41. un 42. punktu); tomēr saskaņā ar LESD 290. pantu ar deleģētu aktu var noteikt tikai nebūtiskus finanšu noteikumu elementus. Būtiski šīs jomas noteikumi ir jāatstāj Eiropas Parlamenta un Padomes kopīgā kompetencē (8). |
| --- | --- |

5.

Revīzijas palāta uzskata, ka publiskā iepirkuma jautājuma sadalīšana starp Finanšu regulu, no vienas puses, un piemērošanas noteikumiem, no otras puses, neatbilst lēmumu pieņemšanas noteikumiem un procedūrām, kas izklāstītas Līgumos un precizētas Tiesas judikatūrā. Tas īpaši attiecas uz atsevišķu galveno formulējumu un jēdzienu izmantošanu, un regulas priekšlikumā tie nav ne definēti, ne paskaidroti (sk. 21., 23., 35., 39., 41. un 42. punktu); tomēr saskaņā ar LESD 290. pantu ar deleģētu aktu var noteikt tikai nebūtiskus finanšu noteikumu elementus. Būtiski šīs jomas noteikumi ir jāatstāj Eiropas Parlamenta un Padomes kopīgā kompetencē (8).

| 6. | Tādējādi Revīzijas palāta uzskata, ka likumdevējs nedrīkst saskaņā ar 290. pantu Komisijai deleģēt pilnvaras noteikt būtiskus elementus saistībā ar publisko iepirkumu – kā tas notiktu saskaņā ar pašreizējo regulas priekšlikumu. |
| --- | --- |

6.

Tādējādi Revīzijas palāta uzskata, ka likumdevējs nedrīkst saskaņā ar 290. pantu Komisijai deleģēt pilnvaras noteikt būtiskus elementus saistībā ar publisko iepirkumu – kā tas notiktu saskaņā ar pašreizējo regulas priekšlikumu.

| 7. | Turklāt, ņemot vērā to, ka, visticamāk, ar priekšlikumu lielāko daļu publiskā iepirkuma pamatnostādņu un jēdzienu iekļautu regulā, kurā izklāstīti piemērošanas noteikumi, Revīzijas palāta nespēj novērtēt, vai šī pārskatīšana pilnībā sasniegtu mērķi precizēt publiskā iepirkuma noteikumus. Šajā sakarā mēs atzīmējam, ka Publiskā iepirkuma direktīvā bija paredzēts precizēt atsevišķas pamatnostādnes un jēdzienus, lai labāk garantētu juridisko noteiktību un iekļautu Eiropas Savienības Tiesas attiecīgo judikatūru (9). |
| --- | --- |

7.

Turklāt, ņemot vērā to, ka, visticamāk, ar priekšlikumu lielāko daļu publiskā iepirkuma pamatnostādņu un jēdzienu iekļautu regulā, kurā izklāstīti piemērošanas noteikumi, Revīzijas palāta nespēj novērtēt, vai šī pārskatīšana pilnībā sasniegtu mērķi precizēt publiskā iepirkuma noteikumus. Šajā sakarā mēs atzīmējam, ka Publiskā iepirkuma direktīvā bija paredzēts precizēt atsevišķas pamatnostādnes un jēdzienus, lai labāk garantētu juridisko noteiktību un iekļautu Eiropas Savienības Tiesas attiecīgo judikatūru (9).

| 8. | Visbeidzot, šī dalīšana traucē sasniegt precizēšanas mērķi, kurš ir publiskā iepirkuma noteikumu reformas pamatā un ar kuru saistībā tika izstrādāts Direktīvas 2014/24/ES teksts. Patiesībā iestādēm piemērojamos iepirkuma noteikumus saprast ir kļuvis grūtāk paredzētā saskaņošanas procesa dēļ, jo pārskata paralēli divus tiesību aktus un iekļauj direktīvas noteikumus, nesaglabājot normatīvā teksta struktūru (10). |
| --- | --- |

8.

Visbeidzot, šī dalīšana traucē sasniegt precizēšanas mērķi, kurš ir publiskā iepirkuma noteikumu reformas pamatā un ar kuru saistībā tika izstrādāts Direktīvas 2014/24/ES teksts. Patiesībā iestādēm piemērojamos iepirkuma noteikumus saprast ir kļuvis grūtāk paredzētā saskaņošanas procesa dēļ, jo pārskata paralēli divus tiesību aktus un iekļauj direktīvas noteikumus, nesaglabājot normatīvā teksta struktūru (10).

| 9. | Revīzijas palāta iesaka piešķirt prioritāti lēmumu pieņemšanas procesa ievērošanai un precizēšanas mērķim. Palāta uzskata, ka šis mērķis būtu sasniegts, kodificējot atsevišķā regulā visus publiskā iepirkuma noteikumus, kurus piemēro iestādēm, tādējādi noteikumus būtu vieglāk saprast un atrast (11). |
| --- | --- |

9.

Revīzijas palāta iesaka piešķirt prioritāti lēmumu pieņemšanas procesa ievērošanai un precizēšanas mērķim. Palāta uzskata, ka šis mērķis būtu sasniegts, kodificējot atsevišķā regulā visus publiskā iepirkuma noteikumus, kurus piemēro iestādēm, tādējādi noteikumus būtu vieglāk saprast un atrast (11).

Finanšu noteikumi nav pilnībā saskaņoti ar to direktīvu mērķiem, ar kurām pārskata un modernizē publiskā iepirkuma noteikumus

| 10. | Publiskā iepirkuma noteikumi jāpārskata un jāmodernizē, pieņemot iepirkuma direktīvas 2014/23/ES un 2014/24/ES, “lai palielinātu publiskā sektora izdevumu efektivitāti, atvieglojot jo īpaši mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) piedalīšanos publiskajos iepirkumos, un lai dotu iespēju iepirkumu rīkotājiem labāk izmantot publisko iepirkumu kopēju sabiedrisko mērķu atbalstam” (12). |
| --- | --- |

10.

Publiskā iepirkuma noteikumi jāpārskata un jāmodernizē, pieņemot iepirkuma direktīvas 2014/23/ES un 2014/24/ES, “lai palielinātu publiskā sektora izdevumu efektivitāti, atvieglojot jo īpaši mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) piedalīšanos publiskajos iepirkumos, un lai dotu iespēju iepirkumu rīkotājiem labāk izmantot publisko iepirkumu kopēju sabiedrisko mērķu atbalstam” (12).

| 11. | Revīzijas palāta iesaka šos mērķus skaidri atgādināt ierosinātās regulas apsvērumos. Pašreizējā priekšlikumā tie ir tikai daļēji uzskaitīti paskaidrojuma rakstā, kurā teikts, ka “ir ieviesti [jauni] noteikumi, piemēram, (..) par atbilstības vides, sociālo un darba tiesību aktiem noteikšanu kā pamatprasību ..”. Mērķi stingrāk jāiekļauj regulas normatīvajā daļā. |
| --- | --- |

11.

Revīzijas palāta iesaka šos mērķus skaidri atgādināt ierosinātās regulas apsvērumos. Pašreizējā priekšlikumā tie ir tikai daļēji uzskaitīti paskaidrojuma rakstā, kurā teikts, ka “ir ieviesti [jauni] noteikumi, piemēram, (..) par atbilstības vides, sociālo un darba tiesību aktiem noteikšanu kā pamatprasību ..”. Mērķi stingrāk jāiekļauj regulas normatīvajā daļā.

| 12. | Tādējādi, pirmkārt, mērķis labāk izmantot publisko iepirkumu kopēju sabiedrisko mērķu atbalstam jāpauž skaidri, bet ar nosacījumu, ka publisko iepirkumu šādā veidā nedrīkst izmantot, lai mazinātu ES budžeta pareizu finanšu pārvaldību. Otrkārt, prasība ievērot vides, sociālo un darba tiesību aktus jāatkārto kā viens no iepirkuma vispārējiem principiem (sk. 20. punktu), un tai jāpiesaista nepārprotamas sankcijas pretendentiem vai līgumslēdzējiem, kas šo prasību neievēro (sk. 34. un 40. punktu). |
| --- | --- |

12.

Tādējādi, pirmkārt, mērķis labāk izmantot publisko iepirkumu kopēju sabiedrisko mērķu atbalstam jāpauž skaidri, bet ar nosacījumu, ka publisko iepirkumu šādā veidā nedrīkst izmantot, lai mazinātu ES budžeta pareizu finanšu pārvaldību. Otrkārt, prasība ievērot vides, sociālo un darba tiesību aktus jāatkārto kā viens no iepirkuma vispārējiem principiem (sk. 20. punktu), un tai jāpiesaista nepārprotamas sankcijas pretendentiem vai līgumslēdzējiem, kas šo prasību neievēro (sk. 34. un 40. punktu).

| 13. | Revīzijas palāta atgādina apsvērumu, ka juridiskās saistības, ko piemēro ES iestādēm attiecībā uz videi draudzīgu iepirkumu, pašlaik ir mazāk stingras nekā tās, kuras ar ES tiesību aktiem piemēro dalībvalstu iestādēm (13). Nozaru direktīvās ir noteikts, ka dalībvalstu iestādēm jāizmanto publiskā iepirkuma iespējas, lai īstenotu stratēģiju “Eiropa 2020” gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei. Tādējādi šīs prasības (14) jāpiemēro arī ES iestāžu publiskajā iepirkumā. |
| --- | --- |

13.

Revīzijas palāta atgādina apsvērumu, ka juridiskās saistības, ko piemēro ES iestādēm attiecībā uz videi draudzīgu iepirkumu, pašlaik ir mazāk stingras nekā tās, kuras ar ES tiesību aktiem piemēro dalībvalstu iestādēm (13). Nozaru direktīvās ir noteikts, ka dalībvalstu iestādēm jāizmanto publiskā iepirkuma iespējas, lai īstenotu stratēģiju “Eiropa 2020” gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei. Tādējādi šīs prasības (14) jāpiemēro arī ES iestāžu publiskajā iepirkumā.

| 14. | Regulas priekšlikumā nepārprotami jāiekļauj arī mērķis veicināt mazo un vidējo uzņēmumu piedalīšanos publiskajos iepirkumos. Revīzijas palāta uzskata, ka MVU dalības veicināšanai jo īpaši jāiekļauj šādas jomas: obligāta prasība pamatot līguma nesadalīšanu daļās (Direktīvas 2014/24/ES 46. panta 1. punkts), sertifikātu tiešsaistes reģistra (e-Certis) obligāta izmantošana (61. pants), tieši maksājumi apakšuzņēmējiem (71. panta 7. punkts), publiskā iepirkuma noteikumu piemērošanas pārraudzība (83. panta 3. punkts) un publiski pieejama informācija un norādījumi par to, kā interpretēt un piemērot ES iestādēm un struktūrām saistošos tiesību aktus publiskā iepirkuma jomā (83. panta 4. punkts). |
| --- | --- |

14.

Regulas priekšlikumā nepārprotami jāiekļauj arī mērķis veicināt mazo un vidējo uzņēmumu piedalīšanos publiskajos iepirkumos. Revīzijas palāta uzskata, ka MVU dalības veicināšanai jo īpaši jāiekļauj šādas jomas: obligāta prasība pamatot līguma nesadalīšanu daļās (Direktīvas 2014/24/ES 46. panta 1. punkts), sertifikātu tiešsaistes reģistra (e-Certis) obligāta izmantošana (61. pants), tieši maksājumi apakšuzņēmējiem (71. panta 7. punkts), publiskā iepirkuma noteikumu piemērošanas pārraudzība (83. panta 3. punkts) un publiski pieejama informācija un norādījumi par to, kā interpretēt un piemērot ES iestādēm un struktūrām saistošos tiesību aktus publiskā iepirkuma jomā (83. panta 4. punkts).

Piedāvātie mehānismi nepietiekami aizsargā Eiropas Savienības finanšu intereses

| 15. | Revīzijas palāta viennozīmīgi atbalsta stingrākus pasākumus ES finansiālo interešu aizsardzībai, izmantojot efektīvu riska atklāšanas sistēmu. Revīzijas palāta uzskata, ka Komisijai jāturpina būt vienīgajai iestādei, kurai uzticēta centrālās izslēgšanas datubāzes pārvaldība, kurā izmanto citu ES iestāžu un struktūru savlaicīgi atsūtītu informāciju. |
| --- | --- |

15.

Revīzijas palāta viennozīmīgi atbalsta stingrākus pasākumus ES finansiālo interešu aizsardzībai, izmantojot efektīvu riska atklāšanas sistēmu. Revīzijas palāta uzskata, ka Komisijai jāturpina būt vienīgajai iestādei, kurai uzticēta centrālās izslēgšanas datubāzes pārvaldība, kurā izmanto citu ES iestāžu un struktūru savlaicīgi atsūtītu informāciju.

| 16. | Tomēr regulas priekšlikuma 106. un 108. pantā minētā centralizētā sankciju sistēma ekonomikas dalībniekiem, ar kuru paredzēts izveidot jaunas ad hoc darba grupas, ko vada Komisija, lielākoties neatbilst citu iestāžu un struktūru patstāvībai organizatoriskos jautājumos. Tāda sistēma varētu šīm iestādēm un struktūrām atņemt kontroli pār to iepirkuma procedūrām un to līgumu pārvaldību, kaut arī Līgumā un Finanšu regulā tām paredzēta patstāvība un tām kā apstiprināšanas struktūrām ir vispiemērotāk veikt šādu kontroli. Bažas rada arī tas, ka ierosinātais lēmumu pieņemšanas process varētu būt ilgstošs un sarežģīts jomā, kurā ātra rīcība ir ārkārtīgi svarīga. Sistēma radītu pretrunīgus pienākumus to iestāžu un darba grupu starpā, kuras atbild par finanšu interešu aizsardzību, īpaši tas attiecas uz OLAF
   (15). |
| --- | --- |

16.

Tomēr regulas priekšlikuma 106. un 108. pantā minētā centralizētā sankciju sistēma ekonomikas dalībniekiem, ar kuru paredzēts izveidot jaunas ad hoc darba grupas, ko vada Komisija, lielākoties neatbilst citu iestāžu un struktūru patstāvībai organizatoriskos jautājumos. Tāda sistēma varētu šīm iestādēm un struktūrām atņemt kontroli pār to iepirkuma procedūrām un to līgumu pārvaldību, kaut arī Līgumā un Finanšu regulā tām paredzēta patstāvība un tām kā apstiprināšanas struktūrām ir vispiemērotāk veikt šādu kontroli. Bažas rada arī tas, ka ierosinātais lēmumu pieņemšanas process varētu būt ilgstošs un sarežģīts jomā, kurā ātra rīcība ir ārkārtīgi svarīga. Sistēma radītu pretrunīgus pienākumus to iestāžu un darba grupu starpā, kuras atbild par finanšu interešu aizsardzību, īpaši tas attiecas uz OLAF
   (15).

| 17. | Ir svarīgi paturēt prātā to, ka pasākumi, kas vērsti uz ekonomikas dalībnieku izslēgšanu no iepirkuma procedūras vai noraidīšanu, ir līdzīgi izslēdzošām sankcijām, kuras valstu kriminālās jurisdikcijas var piemērot juridiskām personām. Revīzijas palāta uzskata, ka regulas priekšlikumā paredzētā sistēma jāpārskata, ņemot vērā principus, ka sankcijas jādefinē tiesību aktos un tām jābūt proporcionālām, kā arī jāievēro tiesības uz aizstāvību. |
| --- | --- |

17.

Ir svarīgi paturēt prātā to, ka pasākumi, kas vērsti uz ekonomikas dalībnieku izslēgšanu no iepirkuma procedūras vai noraidīšanu, ir līdzīgi izslēdzošām sankcijām, kuras valstu kriminālās jurisdikcijas var piemērot juridiskām personām. Revīzijas palāta uzskata, ka regulas priekšlikumā paredzētā sistēma jāpārskata, ņemot vērā principus, ka sankcijas jādefinē tiesību aktos un tām jābūt proporcionālām, kā arī jāievēro tiesības uz aizstāvību.

| 18. | Visbeidzot, preambulā skaidrāk jāizklāsta iemesli pašreizējās izslēgšanas sistēmas grozīšanai. Kaut arī ir vispārīgi minēts mērķis uzlabot noteikumus šajā aspektā, nav iespējams noteikt, kurus sistēmas elementus bija paredzēts uzlabot. |
| --- | --- |

18.

Visbeidzot, preambulā skaidrāk jāizklāsta iemesli pašreizējās izslēgšanas sistēmas grozīšanai. Kaut arī ir vispārīgi minēts mērķis uzlabot noteikumus šajā aspektā, nav iespējams noteikt, kurus sistēmas elementus bija paredzēts uzlabot.

II.   KOMENTĀRI PAR KATRU ATSEVIŠĶU PANTU

| 19. | Šajā iedaļā izklāstīta Revīzijas palātas analīze par regulas priekšlikumu, par pamatu ņemot publiskā iepirkuma noteikumu pārskatīšanas un modernizācijas mērķus, kā rezultātā tika pieņemtas publiskā iepirkuma direktīvas, un mērķi aizsargāt Savienības finanšu intereses. Revīzijas palāta šos mērķus ir izskatījusi attiecībā uz katru pantu. Komentāri ir formulēti, ja saskaņošanas process ar direktīvām šķiet nepilnīgs vai ja ir vajadzīgi finanšu interešu aizsardzībai ierosināto mehānismu uzlabojumi. |
| --- | --- |

19.

Šajā iedaļā izklāstīta Revīzijas palātas analīze par regulas priekšlikumu, par pamatu ņemot publiskā iepirkuma noteikumu pārskatīšanas un modernizācijas mērķus, kā rezultātā tika pieņemtas publiskā iepirkuma direktīvas, un mērķi aizsargāt Savienības finanšu intereses. Revīzijas palāta šos mērķus ir izskatījusi attiecībā uz katru pantu. Komentāri ir formulēti, ja saskaņošanas process ar direktīvām šķiet nepilnīgs vai ja ir vajadzīgi finanšu interešu aizsardzībai ierosināto mehānismu uzlabojumi.

102. pants

   (16)

  . Publiskā iepirkuma procedūrām un līgumiem piemērojamie principi

| 20. | Atsaucoties uz Direktīvas 2014/24/ES 18. panta 2. punktu, Revīzijas palāta uzskata, ka ir jāpievieno vispārējs princips, kas nosaka līgumu izpildi saskaņā ar tiesību aktiem un atspoguļo vajadzīgos sabiedriskos mērķus, kas jāsasniedz. Mēs ierosinām 102. pantam pievienot šādu tekstu:
  “Līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanā un līgumu izpildē līgumslēdzējas iestādes īsteno vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka tiek atbalstīta gudra, ilgtspējīga un integrējoša izaugsme un ka ekonomikas dalībnieki ievēro vides, sociālo un darba tiesību aktu prasības, kas noteiktas ES vai valstu tiesību aktos, darba koplīgumos vai starptautiskajās konvencijās vides, sociālajā un darba jomā, kuras uzskaitītas Direktīvas 2014/24/ES X pielikumā.” |
| --- | --- |

20.

Atsaucoties uz Direktīvas 2014/24/ES 18. panta 2. punktu, Revīzijas palāta uzskata, ka ir jāpievieno vispārējs princips, kas nosaka līgumu izpildi saskaņā ar tiesību aktiem un atspoguļo vajadzīgos sabiedriskos mērķus, kas jāsasniedz. Mēs ierosinām 102. pantam pievienot šādu tekstu:

“Līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanā un līgumu izpildē līgumslēdzējas iestādes īsteno vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka tiek atbalstīta gudra, ilgtspējīga un integrējoša izaugsme un ka ekonomikas dalībnieki ievēro vides, sociālo un darba tiesību aktu prasības, kas noteiktas ES vai valstu tiesību aktos, darba koplīgumos vai starptautiskajās konvencijās vides, sociālajā un darba jomā, kuras uzskaitītas Direktīvas 2014/24/ES X pielikumā.”

104. pants. Iepirkuma procedūras

| 21. | Regulas priekšlikuma 104. panta 1. punktā uzskaitītas iepirkuma procedūras. Šis pants jāpaplašina, un tajā jāiekļauj katras procedūras definīcija, kā arī nosacījumi, ar kādiem var izmantot ārkārtas procedūras (konkursa sarunu procedūru, konkursa dialogu, sarunu procedūru). Tas viss ietilpst publiskā iepirkuma pamatnostādnēs un jēdzienos, kurus nedrīkst deleģēt saskaņā ar LESD 290. pantu. |
| --- | --- |

21.

Regulas priekšlikuma 104. panta 1. punktā uzskaitītas iepirkuma procedūras. Šis pants jāpaplašina, un tajā jāiekļauj katras procedūras definīcija, kā arī nosacījumi, ar kādiem var izmantot ārkārtas procedūras (konkursa sarunu procedūru, konkursa dialogu, sarunu procedūru). Tas viss ietilpst publiskā iepirkuma pamatnostādnēs un jēdzienos, kurus nedrīkst deleģēt saskaņā ar LESD 290. pantu.

| 22. | Skaidrības un pilnīguma nodrošināšanai Finanšu regulas priekšlikuma 104. panta 5. punkts ir jāpaplašina un jāgroza šādi: “Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 210. pantu attiecībā uz sīki izstrādātiem noteikumiem par iepirkuma procedūras veidiem koncesijas līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanai vai publiskiem līgumiem, kuru vērtība ir augstāka vai zemāka nekā Direktīvas 2014/24/ES 4. panta a) un b) punktā noteiktās robežvērtības, un attiecībā uz
  dinamisko iepirkuma sistēmu, kopīgu un starpiestāžu iepirkumu, zemas vērtības līgumiem un rēķinu apmaksu.” |
| --- | --- |

22.

Skaidrības un pilnīguma nodrošināšanai Finanšu regulas priekšlikuma 104. panta 5. punkts ir jāpaplašina un jāgroza šādi: “Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 210. pantu attiecībā uz sīki izstrādātiem noteikumiem par iepirkuma procedūras veidiem koncesijas līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanai vai publiskiem līgumiem, kuru vērtība ir augstāka vai zemāka nekā Direktīvas 2014/24/ES 4. panta a) un b) punktā noteiktās robežvērtības, un attiecībā uz
  dinamisko iepirkuma sistēmu, kopīgu un starpiestāžu iepirkumu, zemas vērtības līgumiem un rēķinu apmaksu.”

106. un 108. pants. Izslēgšanas kritēriji un izslēgšanas sistēma

| 23. | Ņemot vērā to, kāds raksturs ir izslēgšanas no dalības iepirkumā sodam, ko var piemērot ekonomikas dalībniekiem, situācijas un apstākļi, kādos šo sodu var piemērot, jānosaka skaidrā un precīzā tiesiskajā regulējumā ar ierobežotu interpretāciju. Šajā aspektā teksta priekšlikumā ir daudz nenoteiktības, īpaši turpmāk uzskaitītajās jomās:






  — | Nav definēta “administratīvā lēmuma” nozīme 106. panta 1. punkta b), c) un f) apakšpunktā. Šāda veida lēmums nebūtu analoģisks galīgajam spriedumam, ja vien – kā direktīvas 57. pantā – nebūtu noteikts, ka tas ir administratīvs lēmums, “kam ir galīgs un saistošs spēks saskaņā ar tiesību aktu noteikumiem, kurus piemēro dalībvalsts vai Savienības administratīvajai iestādei, kas pieņēmusi lēmumu”. |
| --- | --- | --- |

23.

Ņemot vērā to, kāds raksturs ir izslēgšanas no dalības iepirkumā sodam, ko var piemērot ekonomikas dalībniekiem, situācijas un apstākļi, kādos šo sodu var piemērot, jānosaka skaidrā un precīzā tiesiskajā regulējumā ar ierobežotu interpretāciju. Šajā aspektā teksta priekšlikumā ir daudz nenoteiktības, īpaši turpmāk uzskaitītajās jomās:

—

Nav definēta “administratīvā lēmuma” nozīme 106. panta 1. punkta b), c) un f) apakšpunktā. Šāda veida lēmums nebūtu analoģisks galīgajam spriedumam, ja vien – kā direktīvas 57. pantā – nebūtu noteikts, ka tas ir administratīvs lēmums, “kam ir galīgs un saistošs spēks saskaņā ar tiesību aktu noteikumiem, kurus piemēro dalībvalsts vai Savienības administratīvajai iestādei, kas pieņēmusi lēmumu”.

| — | Konkrēti attiecībā uz gadījumiem, kas minēti 106. panta 1. punkta d) apakšpunktā, priekšlikums jāpaplašina, lai to saskaņotu ar Direktīvas 2014/24/ES 57. panta 1. punktu. Tas jādara tāpēc, ka uz šāda pamata prasība izslēgt ir attaisnojama, ja ekonomikas dalībnieks (vai tā pārstāvis) ir bijis notiesāts ar galīgu spriedumu par attiecīgajiem nodarījumiem. 108. pantā minētā ad hoc darba grupa nebūtu kompetenta sniegt pierādījumus par šāda veida nodarījumu. Ir pamats jautāt, kā šāda struktūra spēs sniegt pierādījumus par krāpšanu, korupciju vai bērnu darbu. Jāatzīmē, ka gadījumā, ja publiskā iepirkuma procedūrās vai no Eiropas fondiem finansētos dotāciju līgumos ir konstatēta krāpnieciska darbība vai korupcija un par to nav galīgā tiesas sprieduma, tad atbildīgos var izslēgt no dalības publiskajā iepirkumā, pamatojoties uz 106. panta 1. punkta b) un/vai f) apakšpunktu, jo šādu darbību var definēt kā pārkāpumu (17) un/vai uzskatīt par smagu pārkāpumu saistībā ar profesionālo darbību.
  Turklāt jāatceras, ka ekonomikas dalībnieks tiktu izslēgts no dalības arī tad, ja attiecībā uz to būtu pieņemts lēmums par līdzekļu iesaldēšanu starptautiska (ANO vai ES) vai valsts mēroga finansiālas sankcijas kontekstā. Līgumslēdzējai iestādei šāda lēmuma sekas būtu saistošas neatkarīgi no tā, vai Finanšu regulas 106. pants tiktu piemērots vai ne. Tiek ierosināts šāds priekšlikums:
  “Ekonomikas dalībnieku izslēdz no dalības iepirkuma procedūrās šādos gadījumos:
  (..)






  d) | ja notikusi krāpšana, korupcija, līdzdalība noziedzīgā organizācijā, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācija, teroristu finansēšana, ar terorismu saistīti nodarījumi, bērnu darba izmantošana un citu veidu tirdzniecība ar cilvēkiem, pamatojoties uz
  pierādījumiem, ko konstatējusi 108. pantā minētā darba grupa vai kā konstatēts ar likumīgā spēkā stājušos spriedumu
  ja ir konstatēts, ka ekonomikas dalībnieks kāda minētā iemesla dēļ ir bijis notiesāts ar galīgu spriedumu vai attiecībā uz to ir piemērotas valsts vai starptautiska mēroga sankcijas ar aktīvu iesaldēšanu; |
| --- | --- | --- |

—

Konkrēti attiecībā uz gadījumiem, kas minēti 106. panta 1. punkta d) apakšpunktā, priekšlikums jāpaplašina, lai to saskaņotu ar Direktīvas 2014/24/ES 57. panta 1. punktu. Tas jādara tāpēc, ka uz šāda pamata prasība izslēgt ir attaisnojama, ja ekonomikas dalībnieks (vai tā pārstāvis) ir bijis notiesāts ar galīgu spriedumu par attiecīgajiem nodarījumiem. 108. pantā minētā ad hoc darba grupa nebūtu kompetenta sniegt pierādījumus par šāda veida nodarījumu. Ir pamats jautāt, kā šāda struktūra spēs sniegt pierādījumus par krāpšanu, korupciju vai bērnu darbu. Jāatzīmē, ka gadījumā, ja publiskā iepirkuma procedūrās vai no Eiropas fondiem finansētos dotāciju līgumos ir konstatēta krāpnieciska darbība vai korupcija un par to nav galīgā tiesas sprieduma, tad atbildīgos var izslēgt no dalības publiskajā iepirkumā, pamatojoties uz 106. panta 1. punkta b) un/vai f) apakšpunktu, jo šādu darbību var definēt kā pārkāpumu (17) un/vai uzskatīt par smagu pārkāpumu saistībā ar profesionālo darbību.

Turklāt jāatceras, ka ekonomikas dalībnieks tiktu izslēgts no dalības arī tad, ja attiecībā uz to būtu pieņemts lēmums par līdzekļu iesaldēšanu starptautiska (ANO vai ES) vai valsts mēroga finansiālas sankcijas kontekstā. Līgumslēdzējai iestādei šāda lēmuma sekas būtu saistošas neatkarīgi no tā, vai Finanšu regulas 106. pants tiktu piemērots vai ne. Tiek ierosināts šāds priekšlikums:

“Ekonomikas dalībnieku izslēdz no dalības iepirkuma procedūrās šādos gadījumos:

(..)

d)

ja notikusi krāpšana, korupcija, līdzdalība noziedzīgā organizācijā, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācija, teroristu finansēšana, ar terorismu saistīti nodarījumi, bērnu darba izmantošana un citu veidu tirdzniecība ar cilvēkiem, pamatojoties uz
  pierādījumiem, ko konstatējusi 108. pantā minētā darba grupa vai kā konstatēts ar likumīgā spēkā stājušos spriedumu
  ja ir konstatēts, ka ekonomikas dalībnieks kāda minētā iemesla dēļ ir bijis notiesāts ar galīgu spriedumu vai attiecībā uz to ir piemērotas valsts vai starptautiska mēroga sankcijas ar aktīvu iesaldēšanu;

(..).”

| — | Priekšlikumā nav definēti būtiski jēdzieni, kas uzskaitīti kā izslēgšanas pamats, proti, būtisks saistību pārkāpums, smags pārkāpums saistībā ar profesionālo darbību, pārkāpums u. c. |
| --- | --- |

—

Priekšlikumā nav definēti būtiski jēdzieni, kas uzskaitīti kā izslēgšanas pamats, proti, būtisks saistību pārkāpums, smags pārkāpums saistībā ar profesionālo darbību, pārkāpums u. c.

| — | Priekšlikumā nav ietverti noteikumi par šo ad hoc darba grupu darbību vai to izmeklēšanas pilnvarām, kas faktiski būtu jāiekļauj Finanšu regulā. |
| --- | --- |

—

Priekšlikumā nav ietverti noteikumi par šo ad hoc darba grupu darbību vai to izmeklēšanas pilnvarām, kas faktiski būtu jāiekļauj Finanšu regulā.

| — | 108. panta 2. punktā nav sniegta sīka informācija par to, kas ir “preventīvi pagaidu un aizsardzības pasākumi attiecībā uz budžeta izpildi”, kurus atbildīgais kredītrīkotājs varētu veikt, ja darba grupa (vēl) nav vienojusies par izslēgšanu. Saskaņā ar 107. pantu (sk. turpmāk) ekonomikas dalībnieks var tikt izslēgts, t. i., noraidīta tā dalība konkrētā iepirkuma procedūrā, tikai tad, ja uz to attiektos kāda no 107. pantā aprakstītajām situācijām, un izslēgšana nebūtu iespējama kā preventīvs pagaidu pasākums. Turklāt dalībnieka noraidīšana no dalības konkrētā procedūrā nevar būt pagaidu pasākums. Tādējādi priekšlikums ir jāpaplašina, lai norādītu, kādus citus efektīvus pasākumus atbildīgie kredītrīkotāji varētu veikt. |
| --- | --- |

—

108. panta 2. punktā nav sniegta sīka informācija par to, kas ir “preventīvi pagaidu un aizsardzības pasākumi attiecībā uz budžeta izpildi”, kurus atbildīgais kredītrīkotājs varētu veikt, ja darba grupa (vēl) nav vienojusies par izslēgšanu. Saskaņā ar 107. pantu (sk. turpmāk) ekonomikas dalībnieks var tikt izslēgts, t. i., noraidīta tā dalība konkrētā iepirkuma procedūrā, tikai tad, ja uz to attiektos kāda no 107. pantā aprakstītajām situācijām, un izslēgšana nebūtu iespējama kā preventīvs pagaidu pasākums. Turklāt dalībnieka noraidīšana no dalības konkrētā procedūrā nevar būt pagaidu pasākums. Tādējādi priekšlikums ir jāpaplašina, lai norādītu, kādus citus efektīvus pasākumus atbildīgie kredītrīkotāji varētu veikt.

| — | Tekstā nav apskatīts jautājums par divkāršu sodu. Tomēr tajā būtu skaidri jānorāda, ka nevienu jau piemērotu izslēgšanas lēmumu nedrīkst atkārtot saskaņā ar jebkuru kriminālsodu, kuru dalībvalsts var piemērot, kad OLAF vēlāk nodot lietu valsts tiesu iestādei. |
| --- | --- |

—

Tekstā nav apskatīts jautājums par divkāršu sodu. Tomēr tajā būtu skaidri jānorāda, ka nevienu jau piemērotu izslēgšanas lēmumu nedrīkst atkārtot saskaņā ar jebkuru kriminālsodu, kuru dalībvalsts var piemērot, kad OLAF vēlāk nodot lietu valsts tiesu iestādei.

| 24. | Priekšlikuma tekstā situācijas, kuras var būt par iemeslu izslēgšanai līguma būtiska pārkāpuma gadījumā (106. panta 1. punkta e) apakšpunkts), aprobežojas ar gadījumiem, kuros ir apdraudētas Savienības finanšu intereses, jo 108. pantā minētās darba grupas darbības joma ir ierobežota līdzīgā veidā. Tomēr tas, ka līgumslēdzējs ir būtiski pārkāpis līgumu, vēl nenozīmē, ka ir apdraudētas Savienības finanšu intereses. Turklāt ir arī jābūt iespējai izslēgt ekonomikas dalībnieku, kurš nav ievērojis piemērojamos pienākumus, kas minēti Direktīvas 2014/24/ES 18. panta 2. punktā (un iekļauti priekšlikuma 102. pantā, sk. iepriekš), atsaucoties uz Direktīvas 57. panta 4. punkta a) apakšpunktu. |
| --- | --- |

24.

Priekšlikuma tekstā situācijas, kuras var būt par iemeslu izslēgšanai līguma būtiska pārkāpuma gadījumā (106. panta 1. punkta e) apakšpunkts), aprobežojas ar gadījumiem, kuros ir apdraudētas Savienības finanšu intereses, jo 108. pantā minētās darba grupas darbības joma ir ierobežota līdzīgā veidā. Tomēr tas, ka līgumslēdzējs ir būtiski pārkāpis līgumu, vēl nenozīmē, ka ir apdraudētas Savienības finanšu intereses. Turklāt ir arī jābūt iespējai izslēgt ekonomikas dalībnieku, kurš nav ievērojis piemērojamos pienākumus, kas minēti Direktīvas 2014/24/ES 18. panta 2. punktā (un iekļauti priekšlikuma 102. pantā, sk. iepriekš), atsaucoties uz Direktīvas 57. panta 4. punkta a) apakšpunktu.

| 25. | Ir jāprecizē iestāde, kura ir atbildīga par izslēgšanas sankciju piemērošanu un to attiecīgu publicēšanu. No vienas puses, priekšlikumā nav risināti jautājumi par izslēgšanas gadījumiem, kuros darba grupas iesaistīšanās nav vajadzīga, jo, piemēram, ir pasludināts galīgais spriedums attiecībā uz ekonomikas dalībnieku vai notiek bankrota procedūra. No otras puses, kad darba grupas iesaistīšanās ir paredzēta saskaņā ar 108. panta noteikumiem, lai lemtu par izslēgšanas gadījumu, tad šķiet, ka lēmumus par izslēgšanu un finanšu sankcijām var pieņemt vienīgi šī darba grupa, tādējādi atņemot līgumslēdzējai iestādei lemšanas patstāvību, kāda tai šajā gadījumā bija un kāda tai ir vajadzīga, lai efektīvi veiktu savu administratīvo darbu. Līgumslēdzēja iestāde tomēr var vislabāk zināt, vai līgums ir būtiski pārkāpts (106. panta 1. punkts e) apakšpunkts). Ad hoc darba grupas iesaistīšanai nav pamatojuma, un tā pārkāptu institucionālo autonomiju. |
| --- | --- |

25.

Ir jāprecizē iestāde, kura ir atbildīga par izslēgšanas sankciju piemērošanu un to attiecīgu publicēšanu. No vienas puses, priekšlikumā nav risināti jautājumi par izslēgšanas gadījumiem, kuros darba grupas iesaistīšanās nav vajadzīga, jo, piemēram, ir pasludināts galīgais spriedums attiecībā uz ekonomikas dalībnieku vai notiek bankrota procedūra. No otras puses, kad darba grupas iesaistīšanās ir paredzēta saskaņā ar 108. panta noteikumiem, lai lemtu par izslēgšanas gadījumu, tad šķiet, ka lēmumus par izslēgšanu un finanšu sankcijām var pieņemt vienīgi šī darba grupa, tādējādi atņemot līgumslēdzējai iestādei lemšanas patstāvību, kāda tai šajā gadījumā bija un kāda tai ir vajadzīga, lai efektīvi veiktu savu administratīvo darbu. Līgumslēdzēja iestāde tomēr var vislabāk zināt, vai līgums ir būtiski pārkāpts (106. panta 1. punkts e) apakšpunkts). Ad hoc darba grupas iesaistīšanai nav pamatojuma, un tā pārkāptu institucionālo autonomiju.

| 26. | Priekšlikuma 106. panta 3. punkts atjaunotu līgumslēdzējas iestādes kā lēmumu pieņēmējas lomu attiecībā uz sankcijām. Tas nešķiet atbilstoši 108. panta loģikai, kurā norādīts, ka izslēgšanas lēmumus pieņems Komisija ar šim nolūkam izveidotas darba grupas starpniecību. Būtu loģiski, ja šis noteikums tiktu pārvietots uz 107. pantu par ekonomikas dalībnieka noraidīšanu konkrētā procedūrā, jo līgumslēdzējai iestādei šādā kontekstā būtu piešķirta zināma rīcības brīvība novērtēt, vai piemērot/saglabāt izslēgšanu konkrētā iepirkuma procedūrā, kuru tā ir sākusi. |
| --- | --- |

26.

Priekšlikuma 106. panta 3. punkts atjaunotu līgumslēdzējas iestādes kā lēmumu pieņēmējas lomu attiecībā uz sankcijām. Tas nešķiet atbilstoši 108. panta loģikai, kurā norādīts, ka izslēgšanas lēmumus pieņems Komisija ar šim nolūkam izveidotas darba grupas starpniecību. Būtu loģiski, ja šis noteikums tiktu pārvietots uz 107. pantu par ekonomikas dalībnieka noraidīšanu konkrētā procedūrā, jo līgumslēdzējai iestādei šādā kontekstā būtu piešķirta zināma rīcības brīvība novērtēt, vai piemērot/saglabāt izslēgšanu konkrētā iepirkuma procedūrā, kuru tā ir sākusi.

| 27. | Jautājums par kompetento lēmumu pieņēmēju iestādi jāprecizē arī attiecībā uz prasību nodrošināt pārredzamību saistībā ar tiesiskās aizsardzības līdzekļiem (Finanšu regulas 97. pants). Kad darba grupa ir pieņēmusi sankciju lēmumus (izslēgšanas un finanšu), tās lēmumu pārsūdzības jāvērš pret Komisiju, kura grupu ir izveidojusi un kuras vārdā tā darbojas. Tas nozīmē arī to, ka pārsūdzības pret līgumslēdzēju iestāžu pieņemtajiem lēmumiem par pieteikumu vai piedāvājumu noraidīšanu, kuri pamatoti ar darba grupas pieņemto izslēgšanas sankciju, nav pieņemamas, jo nelabvēlīgi ietekmējošais akts ir sankcijas lēmums (sk. arī 32. punktu). |
| --- | --- |

27.

Jautājums par kompetento lēmumu pieņēmēju iestādi jāprecizē arī attiecībā uz prasību nodrošināt pārredzamību saistībā ar tiesiskās aizsardzības līdzekļiem (Finanšu regulas 97. pants). Kad darba grupa ir pieņēmusi sankciju lēmumus (izslēgšanas un finanšu), tās lēmumu pārsūdzības jāvērš pret Komisiju, kura grupu ir izveidojusi un kuras vārdā tā darbojas. Tas nozīmē arī to, ka pārsūdzības pret līgumslēdzēju iestāžu pieņemtajiem lēmumiem par pieteikumu vai piedāvājumu noraidīšanu, kuri pamatoti ar darba grupas pieņemto izslēgšanas sankciju, nav pieņemamas, jo nelabvēlīgi ietekmējošais akts ir sankcijas lēmums (sk. arī 32. punktu).

| 28. | Pamatojoties uz LESD 261. pantu, tekstā jāparedz, ka Tiesai ir neierobežota jurisdikcija attiecībā uz izslēgšanas sankcijām, kas veiktas saskaņā ar šiem pantiem. |
| --- | --- |

28.

Pamatojoties uz LESD 261. pantu, tekstā jāparedz, ka Tiesai ir neierobežota jurisdikcija attiecībā uz izslēgšanas sankcijām, kas veiktas saskaņā ar šiem pantiem.

| 29. | 108. panta 3. punkta pēdējā daļa jāpapildina, ļaujot pārsūdzēt noraidījumu pieprasījumam pārskatīt izslēgšanas lēmumu saskaņā ar 108. panta 3. punkta g) apakšpunktu. |
| --- | --- |

29.

108. panta 3. punkta pēdējā daļa jāpapildina, ļaujot pārsūdzēt noraidījumu pieprasījumam pārskatīt izslēgšanas lēmumu saskaņā ar 108. panta 3. punkta g) apakšpunktu.

| 30. | Pašreizējā redakcijā 108. panta 3. punkts paredz, ka, ja ir pārliecinošs tiesiskais pamats saglabāt izmeklēšanas vai valsts tiesu procesa konfidencialitāti, izslēgšanu var piemērot par krāpšanu (106. panta 1. punkta d) apakšpunkts) vai pārkāpumu (106. panta 1. punkta f) apakšpunkts) bez iepriekšējas ekonomikas dalībnieka uzklausīšanas. Šis izņēmums no pamattiesībām uz aizstāvību ir vēl stingrāk jāpārvalda. Revīzijas palāta iesaka, ka tad, kad struktūra apsver šā izņēmuma piemērošanu, tai jāsaņem iepriekšēja rakstiska atļauja no nākotnē paredzētā Procesuālo garantiju kontroliera (18). |
| --- | --- |

30.

Pašreizējā redakcijā 108. panta 3. punkts paredz, ka, ja ir pārliecinošs tiesiskais pamats saglabāt izmeklēšanas vai valsts tiesu procesa konfidencialitāti, izslēgšanu var piemērot par krāpšanu (106. panta 1. punkta d) apakšpunkts) vai pārkāpumu (106. panta 1. punkta f) apakšpunkts) bez iepriekšējas ekonomikas dalībnieka uzklausīšanas. Šis izņēmums no pamattiesībām uz aizstāvību ir vēl stingrāk jāpārvalda. Revīzijas palāta iesaka, ka tad, kad struktūra apsver šā izņēmuma piemērošanu, tai jāsaņem iepriekšēja rakstiska atļauja no nākotnē paredzētā Procesuālo garantiju kontroliera (18).

107. pants. Noraidīšana konkrētā procedūrā

| 31. | Saskaņā ar paskaidrojuma rakstu un 15. apsvērumu regulas priekšlikumā izslēgšanas kritēriji būtu skaidri jānodala no kritērijiem, kas var būt par iemeslu noraidīšanai konkrētajā procedūrā. Tomēr tas atbilst tikai situācijām, kuras aprakstītas 107. panta 1. punkta b) un c) apakšpunktā. Tas ir tāpēc, ka neatkarīgi no tā, vai ekonomikas dalībnieks ir jāizslēdz vai jānoraida tā dalība konkrētā procedūrā, situācijas, kas aprakstītas 106. panta 1) un 2) punktā, ir identiskas, un tāda pati ir arī ievērojamā procedūra. Noraidīšanai jābūt atkarīgai nevis no līgumslēdzējas iestādes veiktā novērtējuma, bet no galīgā sprieduma, administratīvā lēmuma vai darba grupas pieņemtā lēmuma, kā minēts 108. pantā. Lai apliecinātu gribu efektivitātes un institucionālās autonomijas nolūkā nodalīt divas situācijas, 107. pants pilnībā jāsaskaņo ar Direktīvas 2014/24/ES 57. panta 4. punktu, tajā pašā laikā pilnībā atjaunot līgumslēdzējas iestādes pilnvaras lemt par ekonomikas dalībnieka noraidīšanu konkrētā procedūrā. |
| --- | --- |

31.

Saskaņā ar paskaidrojuma rakstu un 15. apsvērumu regulas priekšlikumā izslēgšanas kritēriji būtu skaidri jānodala no kritērijiem, kas var būt par iemeslu noraidīšanai konkrētajā procedūrā. Tomēr tas atbilst tikai situācijām, kuras aprakstītas 107. panta 1. punkta b) un c) apakšpunktā. Tas ir tāpēc, ka neatkarīgi no tā, vai ekonomikas dalībnieks ir jāizslēdz vai jānoraida tā dalība konkrētā procedūrā, situācijas, kas aprakstītas 106. panta 1) un 2) punktā, ir identiskas, un tāda pati ir arī ievērojamā procedūra. Noraidīšanai jābūt atkarīgai nevis no līgumslēdzējas iestādes veiktā novērtējuma, bet no galīgā sprieduma, administratīvā lēmuma vai darba grupas pieņemtā lēmuma, kā minēts 108. pantā. Lai apliecinātu gribu efektivitātes un institucionālās autonomijas nolūkā nodalīt divas situācijas, 107. pants pilnībā jāsaskaņo ar Direktīvas 2014/24/ES 57. panta 4. punktu, tajā pašā laikā pilnībā atjaunot līgumslēdzējas iestādes pilnvaras lemt par ekonomikas dalībnieka noraidīšanu konkrētā procedūrā.

| 32. | Lai ievērotu tiesības uz aizstāvību, 107. pants jāpapildina, tajā norādot, ka pirms lēmuma noraidīt konkrētu procedūru līgumslēdzējai iestādei jādod pretendentam vai pieteikuma iesniedzējam iespēja paust savu viedokli par noraidīšanu. Noraidīšanas lēmumi, kas pieņemti, pamatojoties uz nepatiesām deklarācijām (19), vai tāpēc, ka ekonomikas dalībnieks ir iepriekš piedalījies konkursa dokumentācijas sagatavošanā, tiks uzskatīti par nelabvēlīgi ietekmējošām darbībām. Tomēr gadījumos, kad noraidīšanas lēmums seko Komisijas sankciju lēmumam, ko pieņēmusi struktūra, kas darbojas tās vārdā, ir jāuzskata, ka noraidīšanas lēmums apstiprina izslēgšanas sankcijas lēmumu, kas ir nelabvēlīgi ietekmējošs akts. Pretendents vai pieteikuma iesniedzējs vairs nebūtu jāuzklausa. Tiek piedāvāts šāds punkts: “Pirms lēmuma pieņemšanas par konkrētas procedūras noraidīšanu līgumslēdzējai iestādei jādod ekonomikas dalībniekam iespēja sniegt savus apsvērumus, ja vien piedāvājuma vai pieteikuma noraidīšana dalībai konkursā nav pamatota ar izslēgšanas sankcijas lēmumu, kas pieņemts attiecībā uz dalībnieku pēc tā apsvērumu uzklausīšanas”. |
| --- | --- |

32.

Lai ievērotu tiesības uz aizstāvību, 107. pants jāpapildina, tajā norādot, ka pirms lēmuma noraidīt konkrētu procedūru līgumslēdzējai iestādei jādod pretendentam vai pieteikuma iesniedzējam iespēja paust savu viedokli par noraidīšanu. Noraidīšanas lēmumi, kas pieņemti, pamatojoties uz nepatiesām deklarācijām (19), vai tāpēc, ka ekonomikas dalībnieks ir iepriekš piedalījies konkursa dokumentācijas sagatavošanā, tiks uzskatīti par nelabvēlīgi ietekmējošām darbībām. Tomēr gadījumos, kad noraidīšanas lēmums seko Komisijas sankciju lēmumam, ko pieņēmusi struktūra, kas darbojas tās vārdā, ir jāuzskata, ka noraidīšanas lēmums apstiprina izslēgšanas sankcijas lēmumu, kas ir nelabvēlīgi ietekmējošs akts. Pretendents vai pieteikuma iesniedzējs vairs nebūtu jāuzklausa. Tiek piedāvāts šāds punkts: “Pirms lēmuma pieņemšanas par konkrētas procedūras noraidīšanu līgumslēdzējai iestādei jādod ekonomikas dalībniekam iespēja sniegt savus apsvērumus, ja vien piedāvājuma vai pieteikuma noraidīšana dalībai konkursā nav pamatota ar izslēgšanas sankcijas lēmumu, kas pieņemts attiecībā uz dalībnieku pēc tā apsvērumu uzklausīšanas”.

| 33. | Priekšlikuma 107. pantā interešu konflikts vairs nav minēts kā iemesls ekonomikas dalībnieka noraidīšanai iepirkuma procedūrā. Tomēr šāda situācija ir minēta Direktīvas 2014/24/ES 57. panta 4. punkta e) apakšpunktā. Priekšlikuma 107. pantā tikai minēta interešu konflikta situācija, kas attiecas uz pretendentu, kurš ir bijis iesaistīts procedūras sagatavošanā. Šāda situācija ir specifiska, un tā atšķiras no interešu konflikta, kas minēts direktīvas 57. panta 4. punktā. Ir skaidrs, ka vairākumā interešu konflikta gadījumu starp līgumslēdzējas iestādes darbinieku un ekonomikas dalībnieku Finanšu regulas 57. panta nozīmē līgumslēdzējai iestādei no attiecīgās līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūras ir jāatceļ savs darbinieks, nevis ekonomikas dalībnieks. Tomēr šis pamats ekonomikas dalībnieka noraidīšanai ir jāpievieno, lai aptvertu gadījumus, kuros dalībnieks ir ekonomiski saistīts ar uzņēmumu, kas ir iesaistīts tam līgumam paredzētā budžeta daļas īstenošanā vai pārvaldībā, kura slēgšanas tiesības piešķir konkrētajā procedūrā. Mēs ierosinām pievienot apakšpunktu, lai ietvertu šo noraidīšanas iemeslu: “d) interešu konflikta gadījumā 57. panta nozīmē, kuru nav iespējams novērst ar citiem, mazāk apgrūtinošiem, līdzekļiem.” |
| --- | --- |

33.

Priekšlikuma 107. pantā interešu konflikts vairs nav minēts kā iemesls ekonomikas dalībnieka noraidīšanai iepirkuma procedūrā. Tomēr šāda situācija ir minēta Direktīvas 2014/24/ES 57. panta 4. punkta e) apakšpunktā. Priekšlikuma 107. pantā tikai minēta interešu konflikta situācija, kas attiecas uz pretendentu, kurš ir bijis iesaistīts procedūras sagatavošanā. Šāda situācija ir specifiska, un tā atšķiras no interešu konflikta, kas minēts direktīvas 57. panta 4. punktā. Ir skaidrs, ka vairākumā interešu konflikta gadījumu starp līgumslēdzējas iestādes darbinieku un ekonomikas dalībnieku Finanšu regulas 57. panta nozīmē līgumslēdzējai iestādei no attiecīgās līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūras ir jāatceļ savs darbinieks, nevis ekonomikas dalībnieks. Tomēr šis pamats ekonomikas dalībnieka noraidīšanai ir jāpievieno, lai aptvertu gadījumus, kuros dalībnieks ir ekonomiski saistīts ar uzņēmumu, kas ir iesaistīts tam līgumam paredzētā budžeta daļas īstenošanā vai pārvaldībā, kura slēgšanas tiesības piešķir konkrētajā procedūrā. Mēs ierosinām pievienot apakšpunktu, lai ietvertu šo noraidīšanas iemeslu: “d) interešu konflikta gadījumā 57. panta nozīmē, kuru nav iespējams novērst ar citiem, mazāk apgrūtinošiem, līdzekļiem.”

110. pants. Līgumu slēgšanas tiesību piešķiršana

| 34. | Lai atbilstu šajā pārskatītās redakcijas projektā paustajiem mērķiem, regulas priekšlikuma 110. panta 1. punktā jānosaka, ka, pamatojoties uz Direktīvas 2014/24/ES 56. pantu, “līgumslēdzējas iestādes var nolemt līguma slēgšanas tiesības nepiešķirt saimnieciski visizdevīgāko piedāvājumu iesniegušajam pretendentam, ja tās ir konstatējušas, ka piedāvājums neatbilst piemērojamiem pienākumiem, kas vides, sociālo un darba tiesību jomā noteikti ES tiesību aktos, valsts tiesību aktos, koplīgumos vai kas paredzēti Direktīvas 2014/24/ES X pielikumā uzskaitītajās starptautiskajās konvencijās vides, sociālajā un darba tiesību jomā”.
  Bez šāda noteikuma nebūtu iespējams noraidīt šādus piedāvājumus, ja vien neatbilstības pienākumiem rezultāts nebūtu ārkārtīgi zems piedāvājums vai tāds piedāvājums, kurā nebūtu izpildītas obligātās konkursa prasības. |
| --- | --- |

34.

Lai atbilstu šajā pārskatītās redakcijas projektā paustajiem mērķiem, regulas priekšlikuma 110. panta 1. punktā jānosaka, ka, pamatojoties uz Direktīvas 2014/24/ES 56. pantu, “līgumslēdzējas iestādes var nolemt līguma slēgšanas tiesības nepiešķirt saimnieciski visizdevīgāko piedāvājumu iesniegušajam pretendentam, ja tās ir konstatējušas, ka piedāvājums neatbilst piemērojamiem pienākumiem, kas vides, sociālo un darba tiesību jomā noteikti ES tiesību aktos, valsts tiesību aktos, koplīgumos vai kas paredzēti Direktīvas 2014/24/ES X pielikumā uzskaitītajās starptautiskajās konvencijās vides, sociālajā un darba tiesību jomā”.

Bez šāda noteikuma nebūtu iespējams noraidīt šādus piedāvājumus, ja vien neatbilstības pienākumiem rezultāts nebūtu ārkārtīgi zems piedāvājums vai tāds piedāvājums, kurā nebūtu izpildītas obligātās konkursa prasības.

| 35. | Piešķiršanas kritērijiem jābūt definētiem regulā, jo tie ir publiskā iepirkuma būtiski elementi. Tādējādi regulā jādefinē jēdziens “saimnieciski visizdevīgākais piedāvājums”. Šajā sakarā uz Direktīvas 2014/24/ES 67. pantu ir jāatsaucas pilnībā, ieskaitot 2. punkta b) apakšpunktu, kurā minēts piešķiršanas kritērijs, kurš iedibināts judikatūrā: “(...) organizatoriskā struktūra, kvalifikācija un pieredze, kas raksturo personālu, kuram uzdota attiecīgā līguma izpilde, ja līguma izpildes līmeni var būtiski ietekmēt šā personāla kvalitāte”. Šī ir attīstība judikatūrā, kura atspoguļo reālu līgumslēdzēju iestāžu vajadzību un veicina publisko tēriņu lietderību. Līgumslēdzējām iestādēm jābūt spējīgām, īpaši saistībā ar intelektuāliem, uz zināšanām balstītiem pakalpojumu līgumiem, novērtēt piedāvājuma tehnisko vērtību, balstoties uz tehnisko kvalitāti un profesionālo pieredzi, kāda ir pretendenta piedāvātās komandas locekļiem, kuri izpilda līgumu vai pamatlīgumu (20). Kad regulas priekšlikums ietilpst saskaņošanas procesā saistībā ar iepriekš minētajiem mērķiem, šo piešķiršanas kritērija pamatelementu nedrīkst izlaist. |
| --- | --- |

35.

Piešķiršanas kritērijiem jābūt definētiem regulā, jo tie ir publiskā iepirkuma būtiski elementi. Tādējādi regulā jādefinē jēdziens “saimnieciski visizdevīgākais piedāvājums”. Šajā sakarā uz Direktīvas 2014/24/ES 67. pantu ir jāatsaucas pilnībā, ieskaitot 2. punkta b) apakšpunktu, kurā minēts piešķiršanas kritērijs, kurš iedibināts judikatūrā: “(...) organizatoriskā struktūra, kvalifikācija un pieredze, kas raksturo personālu, kuram uzdota attiecīgā līguma izpilde, ja līguma izpildes līmeni var būtiski ietekmēt šā personāla kvalitāte”. Šī ir attīstība judikatūrā, kura atspoguļo reālu līgumslēdzēju iestāžu vajadzību un veicina publisko tēriņu lietderību. Līgumslēdzējām iestādēm jābūt spējīgām, īpaši saistībā ar intelektuāliem, uz zināšanām balstītiem pakalpojumu līgumiem, novērtēt piedāvājuma tehnisko vērtību, balstoties uz tehnisko kvalitāti un profesionālo pieredzi, kāda ir pretendenta piedāvātās komandas locekļiem, kuri izpilda līgumu vai pamatlīgumu (20). Kad regulas priekšlikums ietilpst saskaņošanas procesā saistībā ar iepriekš minētajiem mērķiem, šo piešķiršanas kritērija pamatelementu nedrīkst izlaist.

112. pants. Kontakti procedūras laikā

| 36. | Lai nodrošinātu Finanšu regulas konsekvenci un skaidrību, 112. pantā jāatsaucas uz 96. pantu. Mēs ierosinām šādu tekstu: “1. Iepirkuma procedūras laikā visiem kontaktiem starp līgumslēdzēju iestādi un kandidātiem vai pretendentiem jānotiek tā, lai būtu ievērota pārredzamība un vienlīdzīga attieksme, un saskaņā ar labas pārvaldības principiem, kas izklāstīti 96. pantā. Pēc piedāvājumu saņemšanas termiņa beigām šo kontaktu rezultātā nevar tikt grozīti iepirkuma dokumenti vai būtiski grozīti iesniegtā piedāvājuma nosacījumi, izņemot gadījumus, kad 104 panta 1. punktā aprakstītā procedūra šādas iespējas īpaši atļauj.” |
| --- | --- |

36.

Lai nodrošinātu Finanšu regulas konsekvenci un skaidrību, 112. pantā jāatsaucas uz 96. pantu. Mēs ierosinām šādu tekstu: “1. Iepirkuma procedūras laikā visiem kontaktiem starp līgumslēdzēju iestādi un kandidātiem vai pretendentiem jānotiek tā, lai būtu ievērota pārredzamība un vienlīdzīga attieksme, un saskaņā ar labas pārvaldības principiem, kas izklāstīti 96. pantā. Pēc piedāvājumu saņemšanas termiņa beigām šo kontaktu rezultātā nevar tikt grozīti iepirkuma dokumenti vai būtiski grozīti iesniegtā piedāvājuma nosacījumi, izņemot gadījumus, kad 104 panta 1. punktā aprakstītā procedūra šādas iespējas īpaši atļauj.”

113. pants. Piešķiršanas lēmums

| 37. | Piedāvātajā 113. panta 2. punkta otrās daļas un 3. punkta a) apakšpunkta formulējumā nav prasīts, lai līgumslēdzēja iestāde – gadījumā, ja atsevišķa līguma slēgšanas tiesības ir piešķirtas pamatlīguma ietvaros, konkursu atkārtoti atverot, – paziņotu līgumslēdzējiem, kuru piedāvājumi tika noraidīti, noraidīšanas iemeslus, sekmīgā pretendenta relatīvās priekšrocības un tā pretendenta vārdu, kuram tika piešķirtas līguma slēgšanas tiesības. Šis izņēmums noteikumos par pārredzamību un pienākumu sniegt iemeslus nav attaisnojams. |
| --- | --- |

37.

Piedāvātajā 113. panta 2. punkta otrās daļas un 3. punkta a) apakšpunkta formulējumā nav prasīts, lai līgumslēdzēja iestāde – gadījumā, ja atsevišķa līguma slēgšanas tiesības ir piešķirtas pamatlīguma ietvaros, konkursu atkārtoti atverot, – paziņotu līgumslēdzējiem, kuru piedāvājumi tika noraidīti, noraidīšanas iemeslus, sekmīgā pretendenta relatīvās priekšrocības un tā pretendenta vārdu, kuram tika piešķirtas līguma slēgšanas tiesības. Šis izņēmums noteikumos par pārredzamību un pienākumu sniegt iemeslus nav attaisnojams.

114.a pants. Līguma izpilde un grozījumi tajā

| 38. | Attiecībā uz tiesisko regulējumu, kas saistīts ar grozījumiem līgumā tā izpildes laikā, Direktīvā 2014/24/ES ir ietvertas jaunas nianses, kuras iekļauj Eiropas Savienības Tiesas judikatūru šajā jomā. Kā tas atzīmēts direktīvas 107. apsvērumā, tajā teikts, ka, kaut arī līgumus drīkst grozīt, “jauna iepirkuma procedūra ir vajadzīga gadījumā, ja sākotnējā līgumā tiek ieviestas būtiskas izmaiņas”. Šajā sakarā 114.a panta 2. punkts ir formulēts šādi: “Līgumslēdzēja iestāde drīkst bez iepirkuma procedūras veikt būtisku grozījumu līgumā vai pamatlīgumā vienīgi tādos gadījumos, kas paredzēti saskaņā ar šo regulu pieņemtajos deleģētajos aktos, un ja attiecīgais būtiskais grozījums nemaina līguma vai pamatlīguma priekšmetu.” Lai finanšu noteikumus saskaņotu ar direktīvu un ES judikatūru, vārdi “būtisku” un “būtiskais” šajā punktā jāsvītro vai jāaizvieto ar antonīmu. |
| --- | --- |

38.

Attiecībā uz tiesisko regulējumu, kas saistīts ar grozījumiem līgumā tā izpildes laikā, Direktīvā 2014/24/ES ir ietvertas jaunas nianses, kuras iekļauj Eiropas Savienības Tiesas judikatūru šajā jomā. Kā tas atzīmēts direktīvas 107. apsvērumā, tajā teikts, ka, kaut arī līgumus drīkst grozīt, “jauna iepirkuma procedūra ir vajadzīga gadījumā, ja sākotnējā līgumā tiek ieviestas būtiskas izmaiņas”. Šajā sakarā 114.a panta 2. punkts ir formulēts šādi: “Līgumslēdzēja iestāde drīkst bez iepirkuma procedūras veikt būtisku grozījumu līgumā vai pamatlīgumā vienīgi tādos gadījumos, kas paredzēti saskaņā ar šo regulu pieņemtajos deleģētajos aktos, un ja attiecīgais būtiskais grozījums nemaina līguma vai pamatlīguma priekšmetu.” Lai finanšu noteikumus saskaņotu ar direktīvu un ES judikatūru, vārdi “būtisku” un “būtiskais” šajā punktā jāsvītro vai jāaizvieto ar antonīmu.

| 39. | Regulas priekšlikumā nav definēts, kādu veidu grozījumus līgumā drīkst izdarīt tā izpildes laikā. Tomēr šie jēdzieni ir daļa no publiskā iepirkuma būtiskiem elementiem, kuri jādefinē Finanšu regulā. Formulējumam jāatbilst Direktīvas 2014/24/ES 72. panttam, ja vien tas nav pamatots citādi ar ES budžeta finansēto līgumu īpašo raksturu. |
| --- | --- |

39.

Regulas priekšlikumā nav definēts, kādu veidu grozījumus līgumā drīkst izdarīt tā izpildes laikā. Tomēr šie jēdzieni ir daļa no publiskā iepirkuma būtiskiem elementiem, kuri jādefinē Finanšu regulā. Formulējumam jāatbilst Direktīvas 2014/24/ES 72. panttam, ja vien tas nav pamatots citādi ar ES budžeta finansēto līgumu īpašo raksturu.

116. pants. Būtiskas kļūdas, pārkāpumi vai krāpšana

| 40. | Līgumslēdzēja iestāde vienmēr ir tā, kas ierosina līgumsodu mehānismus, tostarp līguma izpildes apturēšanu (sk. Finanšu regulas 116. pantu). Būtisku līgumisku saistību nopietns pārkāpums, kura rezultātā var tikt piemērotas finanšu vai izslēgšanas sankcijas, balstoties uz nopietnu līgumpārkāpumu, ir jāmin Finanšu regulas 116. pantā kā līguma apturēšanas un izbeigšanas iemesls. Šie gadījumi atšķiras no būtisku kļūdu gadījumiem. Turklāt būtisku līgumisku saistību nopietna pārkāpuma gadījumā jābūt iespējai piemērot līguma sankcijas, pat ja pārkāpums neapdraud ES finanšu intereses. Tas ļautu aptvert gadījumus, kuros līgumpārkāpumi vai neievērotas vides, sociālo un darba tiesību aktu prasības, kas noteiktas ES vai valstu tiesību aktos, darba koplīgumos vai starptautiskajās konvencijās vides, sociālajā un darba jomā, kuras uzskaitītas Direktīvas 2014/24/ES X pielikumā, neradītu zaudējumus ES budžetam. |
| --- | --- |

40.

Līgumslēdzēja iestāde vienmēr ir tā, kas ierosina līgumsodu mehānismus, tostarp līguma izpildes apturēšanu (sk. Finanšu regulas 116. pantu). Būtisku līgumisku saistību nopietns pārkāpums, kura rezultātā var tikt piemērotas finanšu vai izslēgšanas sankcijas, balstoties uz nopietnu līgumpārkāpumu, ir jāmin Finanšu regulas 116. pantā kā līguma apturēšanas un izbeigšanas iemesls. Šie gadījumi atšķiras no būtisku kļūdu gadījumiem. Turklāt būtisku līgumisku saistību nopietna pārkāpuma gadījumā jābūt iespējai piemērot līguma sankcijas, pat ja pārkāpums neapdraud ES finanšu intereses. Tas ļautu aptvert gadījumus, kuros līgumpārkāpumi vai neievērotas vides, sociālo un darba tiesību aktu prasības, kas noteiktas ES vai valstu tiesību aktos, darba koplīgumos vai starptautiskajās konvencijās vides, sociālajā un darba jomā, kuras uzskaitītas Direktīvas 2014/24/ES X pielikumā, neradītu zaudējumus ES budžetam.

118. pants. Piemērojamās robežvērtības un nogaidīšanas periods

| 41. | Noteikumi, kas attiecas uz līguma vērtības novērtēšanas metodēm, publiskā iepirkuma jomā tiek uzskatīti par ļoti svarīgiem, jo tie nosaka līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūras izvēli. Tāpēc šie noteikumi būtu jāiekļauj Finanšu regulā. Šajā kontekstā jānorāda, ka – tāpat kā noteikumos par pamatlīgumu un līgumu vērtības novērtēšanu dinamiskās iepirkumu sistēmās – procedūrā, kas seko uzaicinājumam izteikt ieinteresētību, vērtībai, kuru izmanto, jābūt visu plānoto līgumu maksimālajai vērtībai visā laikposmā pēc uzaicinājuma izteikt ieinteresētību, kurā derīgs sagatavotais saraksts. |
| --- | --- |

41.

Noteikumi, kas attiecas uz līguma vērtības novērtēšanas metodēm, publiskā iepirkuma jomā tiek uzskatīti par ļoti svarīgiem, jo tie nosaka līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūras izvēli. Tāpēc šie noteikumi būtu jāiekļauj Finanšu regulā. Šajā kontekstā jānorāda, ka – tāpat kā noteikumos par pamatlīgumu un līgumu vērtības novērtēšanu dinamiskās iepirkumu sistēmās – procedūrā, kas seko uzaicinājumam izteikt ieinteresētību, vērtībai, kuru izmanto, jābūt visu plānoto līgumu maksimālajai vērtībai visā laikposmā pēc uzaicinājuma izteikt ieinteresētību, kurā derīgs sagatavotais saraksts.

| 42. | Tā kā noteikumi par nogaidīšanas termiņa neievērošanas sodiem ir publiskā iepirkuma būtisks elements, 118. pantam jāpievieno noteikums, ka “pirms nogaidīšanas termiņa beigām parakstītie līgumi ir spēkā neesoši”. Ja šādu atturošu sankciju nav, pastāv risks, ka šis pienākums tiks ignorēts. Nogaidīšanas termiņa prasības ievērošana tomēr ir efektīvas pārsūdzības sistēmas neatņemama sastāvdaļa publiskā iepirkuma jomā, kas jāgarantē kā Eiropas Savienībai, tā dalībvalstīm. |
| --- | --- |

42.

Tā kā noteikumi par nogaidīšanas termiņa neievērošanas sodiem ir publiskā iepirkuma būtisks elements, 118. pantam jāpievieno noteikums, ka “pirms nogaidīšanas termiņa beigām parakstītie līgumi ir spēkā neesoši”. Ja šādu atturošu sankciju nav, pastāv risks, ka šis pienākums tiks ignorēts. Nogaidīšanas termiņa prasības ievērošana tomēr ir efektīvas pārsūdzības sistēmas neatņemama sastāvdaļa publiskā iepirkuma jomā, kas jāgarantē kā Eiropas Savienībai, tā dalībvalstīm.

Šo atzinumu Revīzijas palāta pieņēma 2015. gada 15. janvāra sēdē Luksemburgā.

Revīzijas palātas vārdā –

priekšsēdētājs

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  COM(2014) 358 final, 18.6.2014.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regula (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.).

2

(3)  OV L 94, 28.3.2014., 65. lpp.

3

(4)  OV L 94, 28.3.2014., 1. lpp.

4

(5)  Direktīvas 2014/24/ES 2. apsvērums.

5

(6)  ES Līguma 13. pants un LESD 7. pants.

6

(7)  ES Līguma 4. panta 3. punkts.

7

(8)  Tiesas 1970. gada 17. decembra spriedums Köster lietā, 6. punkts (Lieta 25/70, ECR, 1161. lpp.).

8

Köster

(9)  Direktīvas 2014/24/ES 2. apsvērums.

9

(10)  Piemēram, Direktīvas 2014/24/ES 57. panta saturs ir izkaisīts vairākos Finanšu regulas pantos.

10

(11)  Piemēram, Eiropas Centrālās bankas Lēmums (2009. gada 27. janvāris), ar ko groza Lēmumu ECB/2007/5, ar ko nosaka iepirkuma noteikumus (ECB/2009/2) (OV L 51, 24.2.2009., 10. lpp.).

11

(12)  Direktīvas 2014/24/ES 2. apsvērums.

12

(13)  Sk. 80. punktu Palātas Īpašajā ziņojumā Nr. 14/2014 “Kā ES iestādes un struktūras aprēķina, samazina un izlīdzina to radītās siltumnīcefekta gāzu emisijas”.

13

(14)  Tagad izklāstītas arī Direktīvas 2014/24/ES 95. apsvērumā.

14

(15)  Piemēram, saskaņā ar 7. panta 6. punkta b) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. septembra Regulā (ES, Euratom) Nr. 883/2013 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 un Padomes Regulu (Euratom) Nr. 1074/1999, principā attiecīgā iestāde veic administratīvus piesardzības pasākumus, piemēram, pieņem lēmumus par dalībnieka izslēgšanu no publiskā iepirkuma procedūras. Tomēr saskaņā ar ierosināto sistēmu izslēgšanas lēmumi būtu ad hoc darba grupas kompetencē, un iestādes vajadzības gadījumā pie tās vērstos.

15

OLAF

ad hoc

(16)  Visi panti, uz kuriem attiecas komentāri, ir minēti regulas priekšlikuma 1. panta 3. punktā.

16

(17)  Termins “pārkāpums” ir definēts 1. panta 2. punktā Padomes 1995. gada 18. decembra Regulā (EK, Euratom) Nr. 2988/95 par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību (OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp.) (konkrēti, sk. sesto apsvērumu, kurā teikts, ka “iepriekš minētā rīcība ietver arī krāpšanu, kas definēta Konvencijā par Eiropas Kopienas finansiālo interešu aizsardzību”).

17

(18)  Saistībā ar šo ieteikumu skatīt analoģiju 17. punkta b) apakšpunktā Revīzijas palātas Atzinumā Nr. 6/2014 par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 saistībā ar Procesuālo garantiju kontroliera amata izveidošanu.

18

(19)  Vispārējās tiesas 2014. gada 26. septembra spriedums lietā Flying Holding NV & Consorts, T-91/12 un T-280/12, 63.–67. punkts.

19

Flying Holding NV & Consorts

(20)  Vispārējās tiesas 2012. gada 17. oktobra spriedums lietā Evropaïki Dynamiki/Court of Justice, T-447/10, 53. punkts, un Vispārējās tiesas 2014. gada 25. novembra spriedums lietā Alfastar Benelux SA/ Council of the European Union, T-394/12, 159. punkts.

20

Evropaïki Dynamiki/Court of Justice

Alfastar Benelux SA/ Council of the European Union

---