# Europos Sąjungos C 189/2017

| | ISSN 1977-0960 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 189 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 60 metai2017m. birželio 15d. |

ISSN 1977-0960

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 189

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir pranešimai

60 metai2017m. birželio 15d.

---

| Pranešimo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| | REZOLIUCIJOS |
| | Taryba |
| 2017/C 189/01 | Tarybos rezoliucija dėl struktūrinio dialogo ir dialogo su jaunimu plėtojimo ateityje Europos bendradarbiavimo jaunimo srityje politikos kontekste po 2018 m. | 1 |
| 2017/C 189/02 | Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių Vyriausybių atstovų rezoliucija dėl Europos Sąjungos darbo plano sporto srityje (2017 m. liepos 1 d.–2020 m. gruodžio 31 d.) | 5 |
| | REKOMENDACIJOS |
| | Taryba |
| 2017/C 189/03 | 2017 m. gegužės 22 d. Tarybos rekomendacija dėl Europos mokymosi visą gyvenimą kvalifikacijų sandaros, kuria panaikinama 2008 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos rekomendacija dėl Europos mokymosi visą gyvenimą kvalifikacijų sąrangos kūrimo | 15 |

Pranešimo Nr.

Turinys

Puslapis

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Taryba

2017/C 189/01

Tarybos rezoliucija dėl struktūrinio dialogo ir dialogo su jaunimu plėtojimo ateityje Europos bendradarbiavimo jaunimo srityje politikos kontekste po 2018 m.

1

2017/C 189/02

Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių Vyriausybių atstovų rezoliucija dėl Europos Sąjungos darbo plano sporto srityje (2017 m. liepos 1 d.–2020 m. gruodžio 31 d.)

5

REKOMENDACIJOS

Taryba

2017/C 189/03

2017 m. gegužės 22 d. Tarybos rekomendacija dėl Europos mokymosi visą gyvenimą kvalifikacijų sandaros, kuria panaikinama 2008 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos rekomendacija dėl Europos mokymosi visą gyvenimą kvalifikacijų sąrangos kūrimo

15

---

| | II   Komunikatai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI |
| | Europos Komisija |
| 2017/C 189/04 | Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta (Byla M.8301 – GE / ATI / JV) (
  1
  ) | 29 |
| 2017/C 189/05 | Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta (Byla M.8190 – Weichai / Kion) (
  1
  ) | 29 |

II   Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Komisija

2017/C 189/04

Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta (Byla M.8301 – GE / ATI / JV) (
  1
  )

1

29

2017/C 189/05

Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta (Byla M.8190 – Weichai / Kion) (
  1
  )

Weichai / Kion

1

29

---

| | IV   Pranešimai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI |
| | Taryba |
| 2017/C 189/06 | Tarybos išvados dėl darbo su jaunimu vaidmens padedant jaunuoliams ugdyti esminius gyvenimo įgūdžius, kurie palengvina jų sėkmingą perėjimą į suaugusiųjų gyvenimą, aktyvų pilietiškumą ir profesinį gyvenimą | 30 |
| 2017/C 189/07 | Tarybos išvados dėl Europos bendradarbiavimo jaunimo reikalų srityje po 2018 m. strateginių perspektyvų | 35 |
| 2017/C 189/08 | Tarybos išvados dėl ES strateginio požiūrio į tarptautinius kultūros ryšius | 38 |
| 2017/C 189/09 | Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių Vyriausybių atstovų išvados dėl sporto kaip socialinės įtraukties per savanorišką veiklą platformos | 40 |
| | Europos Komisija |
| 2017/C 189/10 | Euro kursas | 45 |
| | PRANEŠIMAI, SUSIJĘ SU EUROPOS EKONOMINE ERDVE |
| | ELPA Priežiūros tarnyba |
| 2017/C 189/11 | Norvegijos pranešimas dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 94/22/EB dėl leidimų žvalgyti, tirti ir išgauti angliavandenilius išdavimo ir naudojimosi jais sąlygų – Kvietimas teikti paraiškas naftos gavybos leidimams Norvegijos kontinentiniame šelfe gauti. 2017 m. leidimų iš anksto nustatytose vietovėse išdavimas | 46 |

IV   Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Taryba

2017/C 189/06

Tarybos išvados dėl darbo su jaunimu vaidmens padedant jaunuoliams ugdyti esminius gyvenimo įgūdžius, kurie palengvina jų sėkmingą perėjimą į suaugusiųjų gyvenimą, aktyvų pilietiškumą ir profesinį gyvenimą

30

2017/C 189/07

Tarybos išvados dėl Europos bendradarbiavimo jaunimo reikalų srityje po 2018 m. strateginių perspektyvų

35

2017/C 189/08

Tarybos išvados dėl ES strateginio požiūrio į tarptautinius kultūros ryšius

38

2017/C 189/09

Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių Vyriausybių atstovų išvados dėl sporto kaip socialinės įtraukties per savanorišką veiklą platformos

40

Europos Komisija

2017/C 189/10

Euro kursas

45

PRANEŠIMAI, SUSIJĘ SU EUROPOS EKONOMINE ERDVE

ELPA Priežiūros tarnyba

2017/C 189/11

Norvegijos pranešimas dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 94/22/EB dėl leidimų žvalgyti, tirti ir išgauti angliavandenilius išdavimo ir naudojimosi jais sąlygų – Kvietimas teikti paraiškas naftos gavybos leidimams Norvegijos kontinentiniame šelfe gauti. 2017 m. leidimų iš anksto nustatytose vietovėse išdavimas

46

---

| | V   Nuomonės |
| --- | --- |
| | TEISINĖS PROCEDŪROS |
| | ELPA Teismas |
| 2017/C 189/12 | 2016 m. lapkričio 15 d. Teismo nutartis byloje E-7/16 – Míla ehf. Prieš ELPA priežiūros instituciją (Preliminarus prieštaravimas dėl priimtinumo – Valstybės pagalba – Sprendimas baigti oficialią tyrimo procedūrą) | 48 |
| 2017/C 189/13 | 2016 m. lapkričio 16 d. Teismo sprendimas byloje E-4/16 – ELPA priežiūros institucija prieš Norvegijos Karalystę (Teismo sprendimo, kuriuo konstatuota, kad neįvykdyti įsipareigojimai, neįvykdymas – Susitarimo dėl Priežiūros institucijos ir Teismo 33 straipsnis – Priemonės, reikalingos Teismo sprendimui įvykdyti) | 49 |
| | PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU |
| | Europos Komisija |
| 2017/C 189/14 | Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla M.8467 – BNP Paribas / Commerz Finanz) – Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  ) | 50 |
| 2017/C 189/15 | Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla M.8483 – Bain Capital / Cinven / Stada Arzneimittel) – Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  ) | 51 |
| 2017/C 189/16 | Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (M.8440 – DuPont / FMC (Health and Nutrition business)) (
  1
  ) | 52 |
| 2017/C 189/17 | Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla M.8504 – EDF Energy Services / ESSCI) – Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  ) | 53 |

V   Nuomonės

TEISINĖS PROCEDŪROS

ELPA Teismas

2017/C 189/12

2016 m. lapkričio 15 d. Teismo nutartis byloje E-7/16 – Míla ehf. Prieš ELPA priežiūros instituciją (Preliminarus prieštaravimas dėl priimtinumo – Valstybės pagalba – Sprendimas baigti oficialią tyrimo procedūrą)

Míla ehf. Prieš ELPA priežiūros instituciją (Preliminarus prieštaravimas dėl priimtinumo – Valstybės pagalba – Sprendimas baigti oficialią tyrimo procedūrą)

48

2017/C 189/13

2016 m. lapkričio 16 d. Teismo sprendimas byloje E-4/16 – ELPA priežiūros institucija prieš Norvegijos Karalystę (Teismo sprendimo, kuriuo konstatuota, kad neįvykdyti įsipareigojimai, neįvykdymas – Susitarimo dėl Priežiūros institucijos ir Teismo 33 straipsnis – Priemonės, reikalingos Teismo sprendimui įvykdyti)

(Teismo sprendimo, kuriuo konstatuota, kad neįvykdyti įsipareigojimai, neįvykdymas – Susitarimo dėl Priežiūros institucijos ir Teismo 33 straipsnis – Priemonės, reikalingos Teismo sprendimui įvykdyti)

49

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Europos Komisija

2017/C 189/14

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla M.8467 – BNP Paribas / Commerz Finanz) – Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  )

1

50

2017/C 189/15

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla M.8483 – Bain Capital / Cinven / Stada Arzneimittel) – Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  )

1

51

2017/C 189/16

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (M.8440 – DuPont / FMC (Health and Nutrition business)) (
  1
  )

1

52

2017/C 189/17

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla M.8504 – EDF Energy Services / ESSCI) – Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  )

1

53

---

| | Klaidų ištaisymas |
| --- | --- |
| 2017/C 189/18 | Likvidavimo procedūros klaidų ištaisymas. Sprendimas pradėti įmonės ADRIA Way likvidavimo procedūrą ( OL C 123, 2017 4 20 ) | 54 |

Klaidų ištaisymas

2017/C 189/18

Likvidavimo procedūros klaidų ištaisymas. Sprendimas pradėti įmonės ADRIA Way likvidavimo procedūrą ( OL C 123, 2017 4 20 )

54

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE. |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE.

1

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Taryba

| 15.6.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 189/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 189/1

---

Tarybos rezoliucija dėl struktūrinio dialogo ir dialogo su jaunimu plėtojimo ateityje Europos bendradarbiavimo jaunimo srityje politikos kontekste po 2018 m.

(2017/C 189/01)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

PRIMINDAMA, KAD:

| 1. | Tarybos rezoliucijoje dėl „jaunimo politinio dalyvavimo Europos demokratiniame gyvenime skatinimo“ (1) nurodyta, kad Europos bendradarbiavimo vedant struktūrinį dialogą jaunimo srityje bendras teminis prioritetas 2016 m. sausio 1 d. – 2017 m. birželio 30 d. laikotarpiu bus „Sudaryti sąlygas visam jaunimui dalyvauti įvairialypės, tarpusavyje sujungtos ir įtraukios Europos gyvenime“ ir kad ši teminė sritis bus bendras elementas, kuriuo bus užtikrintas trijų (pirmininkavusios, pirmininkaujančios ir pirmininkausiančios) valstybių narių grupės – Nyderlandų, Slovakijos ir Maltos – darbo tęstinumas ir nuoseklumas, laikantis 2016–2018 m. ES darbo plano jaunimo srityje; |
| --- | --- |

1.

Tarybos rezoliucijoje dėl „jaunimo politinio dalyvavimo Europos demokratiniame gyvenime skatinimo“ (1) nurodyta, kad Europos bendradarbiavimo vedant struktūrinį dialogą jaunimo srityje bendras teminis prioritetas 2016 m. sausio 1 d. – 2017 m. birželio 30 d. laikotarpiu bus „Sudaryti sąlygas visam jaunimui dalyvauti įvairialypės, tarpusavyje sujungtos ir įtraukios Europos gyvenime“ ir kad ši teminė sritis bus bendras elementas, kuriuo bus užtikrintas trijų (pirmininkavusios, pirmininkaujančios ir pirmininkausiančios) valstybių narių grupės – Nyderlandų, Slovakijos ir Maltos – darbo tęstinumas ir nuoseklumas, laikantis 2016–2018 m. ES darbo plano jaunimo srityje;

PRIPAŽINDAMA, KAD:

| 2. | struktūrinis dialogas yra dalyvaujamasis procesas, o jo penktojo darbo ciklo rezultatai grindžiami rezultatais, kurių pasiekta nacionalinių konsultacijų metų Nyderlandų, Slovakijos ir Maltos pirmininkavimo laikotarpiais, taip pat ES jaunimo konferencijose, surengtose 2016 m. balandžio mėn. Amsterdame, 2016 m. spalio mėn. Košicėje ir 2017 m. kovo mėn. Maltoje; |
| --- | --- |

2.

struktūrinis dialogas yra dalyvaujamasis procesas, o jo penktojo darbo ciklo rezultatai grindžiami rezultatais, kurių pasiekta nacionalinių konsultacijų metų Nyderlandų, Slovakijos ir Maltos pirmininkavimo laikotarpiais, taip pat ES jaunimo konferencijose, surengtose 2016 m. balandžio mėn. Amsterdame, 2016 m. spalio mėn. Košicėje ir 2017 m. kovo mėn. Maltoje;

| 3. | pirmininkavę Nyderlandai daugiausia dėmesio skyrė sunkumų ir problemų, su kuriais šiandieninėje Europoje susiduria jaunimas, nagrinėjimui. Jaunimo konferencijoje Amsterdame (2016 m. balandžio mėn.) buvo parengti konsultacijoms su jaunimu skirti orientaciniai klausimai, o valstybių narių lygmens nacionalinių darbo grupių paprašyta surengti konsultacijas ir pateikti grįžtamąją informaciją; |
| --- | --- |

3.

pirmininkavę Nyderlandai daugiausia dėmesio skyrė sunkumų ir problemų, su kuriais šiandieninėje Europoje susiduria jaunimas, nagrinėjimui. Jaunimo konferencijoje Amsterdame (2016 m. balandžio mėn.) buvo parengti konsultacijoms su jaunimu skirti orientaciniai klausimai, o valstybių narių lygmens nacionalinių darbo grupių paprašyta surengti konsultacijas ir pateikti grįžtamąją informaciją;

| 4. | jaunimo konferencijoje Košicėje (2016 m. spalio mėn.) buvo nagrinėjami ir aptariami konsultacijų su jaunimu ir jaunimo atstovais rezultatai, ir kartu su valstybių narių atstovais parengtos struktūrinio dialogo jaunimo klausimais bendros rekomendacijos, kurias, kaip ir jaunimo padėties Europoje klausimą, 2016 m. lapkričio mėn. aptarė Švietimo, jaunimo, kultūros ir sporto taryba. Apie šios diskusijos rezultatus informuotas Europos Vadovų Tarybos pirmininkas; |
| --- | --- |

4.

jaunimo konferencijoje Košicėje (2016 m. spalio mėn.) buvo nagrinėjami ir aptariami konsultacijų su jaunimu ir jaunimo atstovais rezultatai, ir kartu su valstybių narių atstovais parengtos struktūrinio dialogo jaunimo klausimais bendros rekomendacijos, kurias, kaip ir jaunimo padėties Europoje klausimą, 2016 m. lapkričio mėn. aptarė Švietimo, jaunimo, kultūros ir sporto taryba. Apie šios diskusijos rezultatus informuotas Europos Vadovų Tarybos pirmininkas;

| 5. | jaunimo konferencijoje Maltoje (2017 m. kovo mėn.) buvo toliau aptariamos bendros rekomendacijos, joms suteikti prioritetai ir parengti jų įgyvendinimo veiksmai; |
| --- | --- |

5.

jaunimo konferencijoje Maltoje (2017 m. kovo mėn.) buvo toliau aptariamos bendros rekomendacijos, joms suteikti prioritetai ir parengti jų įgyvendinimo veiksmai;

ATKREIPIA DĖMESĮ Į:

| 6. | struktūrinio dialogo jaunimo klausimais „Sudaryti sąlygas visam jaunimui dalyvauti įvairialypės, tarpusavyje sujungtos ir įtraukios Europos gyvenime“ bendras rekomendacijas ir pasiūlytus veiksmus, kuriais daugiausia dėmesio skiriama šioms temoms: galimybės gauti kokybišką ir svarbią informaciją; atsparumo ir pasitikėjimo savimi didinimas; be baimės ir netolerancijos; siekti švietimo sistemos, kuria realizuojamas jaunimo potencialas; skatinti jaunimą, visų pirma iš pažeidžiamų grupių, įsitraukti į visuomenę; atkurti jaunimo pasitikėjimą Europos projektu; judumo programos visiems; darbo su jaunimu ir jaunimo organizacijų poveikis visiems, kaip išdėstyta priede; |
| --- | --- |

6.

struktūrinio dialogo jaunimo klausimais „Sudaryti sąlygas visam jaunimui dalyvauti įvairialypės, tarpusavyje sujungtos ir įtraukios Europos gyvenime“ bendras rekomendacijas ir pasiūlytus veiksmus, kuriais daugiausia dėmesio skiriama šioms temoms: galimybės gauti kokybišką ir svarbią informaciją; atsparumo ir pasitikėjimo savimi didinimas; be baimės ir netolerancijos; siekti švietimo sistemos, kuria realizuojamas jaunimo potencialas; skatinti jaunimą, visų pirma iš pažeidžiamų grupių, įsitraukti į visuomenę; atkurti jaunimo pasitikėjimą Europos projektu; judumo programos visiems; darbo su jaunimu ir jaunimo organizacijų poveikis visiems, kaip išdėstyta priede;

PRAŠO VALSTYBIŲ NARIŲ IR KOMISIJOS ATITINKAMOSE SAVO KOMPETENCIJOS SRITYSE IR TINKAMAI ATSIŽVELGIANT Į SUBSIDIARUMO PRINCIPĄ:

| 7. | prireikus atsižvelgti į struktūrinio dialogo jaunimo klausimais bendras rekomendacijas ir pasiūlytus veiksmus formuojant ir įgyvendinant būsimą jaunimo srities politiką; |
| --- | --- |

7.

prireikus atsižvelgti į struktūrinio dialogo jaunimo klausimais bendras rekomendacijas ir pasiūlytus veiksmus formuojant ir įgyvendinant būsimą jaunimo srities politiką;

| 8. | atlikti struktūrinio dialogo proceso ir jo tikslų dėl Europos bendradarbiavimo jaunimo reikalų srityje po 2018 m. sistemos peržiūrą ir apsvarstyti naujoviškus ir veiksmingus prasmingo ir konstruktyvaus dialogo skatinimo ir ryšių su jaunuoliais iš įvairių visuomenės sluoksnių, jaunimo organizacijomis, jaunimo klausimus tiriančiais mokslo darbuotojais ir politikos formuotojais, įskaitant kitų atitinkamų sektorių suinteresuotuosius subjektus, palaikymo būdus; |
| --- | --- |

8.

atlikti struktūrinio dialogo proceso ir jo tikslų dėl Europos bendradarbiavimo jaunimo reikalų srityje po 2018 m. sistemos peržiūrą ir apsvarstyti naujoviškus ir veiksmingus prasmingo ir konstruktyvaus dialogo skatinimo ir ryšių su jaunuoliais iš įvairių visuomenės sluoksnių, jaunimo organizacijomis, jaunimo klausimus tiriančiais mokslo darbuotojais ir politikos formuotojais, įskaitant kitų atitinkamų sektorių suinteresuotuosius subjektus, palaikymo būdus;

PRAŠO KOMISIJOS:

| 9. | remiantis įrodymais, įvertinimu ir konsultacijomis pasiūlyti atnaujintą struktūrinio dialogo procesą, kuris būtų Europos bendradarbiavimo jaunimo reikalų srityje po 2018 m. sistemos dalis; |
| --- | --- |

9.

remiantis įrodymais, įvertinimu ir konsultacijomis pasiūlyti atnaujintą struktūrinio dialogo procesą, kuris būtų Europos bendradarbiavimo jaunimo reikalų srityje po 2018 m. sistemos dalis;

TAIP PAT PRITARIA TAM, KAD:

| 10. | atsižvelgiant į tai, kad Europos bendradarbiavimo jaunimo reikalų srityje atnaujinta sistema (2010–2018 m.) nustos galioti 2018 m., struktūrinio dialogo su jaunimu ir jaunimo organizacijomis kito darbo ciklo (nuo 2017 m. liepos 1 d. iki 2018 m. gruodžio 31 d.) pagrindinis prioritetas turėtų būti dėmesys kitai Europos bendradarbiavimo jaunimo reikalų srityje sistemai. Struktūrinio dialogo šeštasis ciklas vadinsis „Jaunimas Europoje: kas toliau?“; |
| --- | --- |

10.

atsižvelgiant į tai, kad Europos bendradarbiavimo jaunimo reikalų srityje atnaujinta sistema (2010–2018 m.) nustos galioti 2018 m., struktūrinio dialogo su jaunimu ir jaunimo organizacijomis kito darbo ciklo (nuo 2017 m. liepos 1 d. iki 2018 m. gruodžio 31 d.) pagrindinis prioritetas turėtų būti dėmesys kitai Europos bendradarbiavimo jaunimo reikalų srityje sistemai. Struktūrinio dialogo šeštasis ciklas vadinsis „Jaunimas Europoje: kas toliau?“;

| 11. | kitų trijų (pirmininkavusios, pirmininkaujančios ir pirmininkausiančios) valstybių narių grupė – Estija, Bulgarija ir Austrija – struktūrinio dialogo šeštajame darbo cikle daugiausia dėmesio skirs struktūrinio dialogo vertinimui, peržiūrai ir atnaujinimui siekiant toliau jį tobulinti ir skatinti. |
| --- | --- |

11.

kitų trijų (pirmininkavusios, pirmininkaujančios ir pirmininkausiančios) valstybių narių grupė – Estija, Bulgarija ir Austrija – struktūrinio dialogo šeštajame darbo cikle daugiausia dėmesio skirs struktūrinio dialogo vertinimui, peržiūrai ir atnaujinimui siekiant toliau jį tobulinti ir skatinti.

---

(1)  OL C 417, 2015 12 15, p. 10.

---

PRIEDAS

Struktūrinio dialogo jaunimo klausimais bendrosios rekomendacijos

Sudaryti sąlygas visam jaunimui dalyvauti įvairialypės, tarpusavyje sujungtos ir įtraukios Europos gyvenime

Galimybės gauti kokybišką ir svarbią informaciją

| 1. | ES institucijos ir valstybės narės turėtų parengti arba toliau įgyvendinti įrodymais grindžiamą politiką ir praktiką, kuriomis siekiama nuolat gerinti jaunimo įgūdžius kritiškai vertinti ir apdoroti informaciją tiek formaliojo, tiek neformaliojo švietimo aplinkoje. |
| --- | --- |

1.

ES institucijos ir valstybės narės turėtų parengti arba toliau įgyvendinti įrodymais grindžiamą politiką ir praktiką, kuriomis siekiama nuolat gerinti jaunimo įgūdžius kritiškai vertinti ir apdoroti informaciją tiek formaliojo, tiek neformaliojo švietimo aplinkoje.

| 2. | ES institucijos ir valstybės narės, bendradarbiaudamos su pilietinės visuomenės organizacijomis, turėtų remti jaunimo žiniasklaidą, kad ji būtų skaidri, nepriklausoma ir įvairiapusė, nes tai padeda didinti jaunimo gebėjimą naudotis žiniasklaidos priemonėmis ir tobulinti jo kritinį bei analitinį mąstymą. Prašoma, kad Europos Parlamento Kultūros ir švietimo komitetas, taip pat Europos Komisija atsižvelgtų į šį aspektą programų „Erasmus +“, „Europa piliečiams“, „Kūrybiška Europa“ ir visų kitų atitinkamų programų peržiūros metu. |
| --- | --- |

2.

ES institucijos ir valstybės narės, bendradarbiaudamos su pilietinės visuomenės organizacijomis, turėtų remti jaunimo žiniasklaidą, kad ji būtų skaidri, nepriklausoma ir įvairiapusė, nes tai padeda didinti jaunimo gebėjimą naudotis žiniasklaidos priemonėmis ir tobulinti jo kritinį bei analitinį mąstymą. Prašoma, kad Europos Parlamento Kultūros ir švietimo komitetas, taip pat Europos Komisija atsižvelgtų į šį aspektą programų „Erasmus +“, „Europa piliečiams“, „Kūrybiška Europa“ ir visų kitų atitinkamų programų peržiūros metu.

Jaunimas patiria spaudimą. Atsparumo ir pasitikėjimo savimi didinimas

| 1. | Atsižvelgiant į tai, kad švietimo aplinkoje lūkesčiai, kad jaunuoliai būtų konkurencingi, vis didėja, nacionalinės kompetentingos institucijos turi užtikrinti, kad jaunuoliai turėtų pakankamai laiko ir erdvės veiklai, kuri padėtų jiems didinti atsparumą, savimonę ir pasitikėjimą savimi. |
| --- | --- |

1.

Atsižvelgiant į tai, kad švietimo aplinkoje lūkesčiai, kad jaunuoliai būtų konkurencingi, vis didėja, nacionalinės kompetentingos institucijos turi užtikrinti, kad jaunuoliai turėtų pakankamai laiko ir erdvės veiklai, kuri padėtų jiems didinti atsparumą, savimonę ir pasitikėjimą savimi.

| 2. | Nacionalinės kompetentingos institucijos turėtų vykdyti švietimo programas psichinės gerovės ir psichikos sveikatos klausimais tiek formaliojo švietimo sistemoje, tiek neformaliojo švietimo aplinkoje. Tikslas – panaikinti stigmą didinant informuotumą, taip pat sudaryti jaunuoliams sąlygas išmokti rūpintis savo psichikos sveikata ir išmokti kalbėtis šiuo klausimu su savo bendraamžiais. |
| --- | --- |

2.

Nacionalinės kompetentingos institucijos turėtų vykdyti švietimo programas psichinės gerovės ir psichikos sveikatos klausimais tiek formaliojo švietimo sistemoje, tiek neformaliojo švietimo aplinkoje. Tikslas – panaikinti stigmą didinant informuotumą, taip pat sudaryti jaunuoliams sąlygas išmokti rūpintis savo psichikos sveikata ir išmokti kalbėtis šiuo klausimu su savo bendraamžiais.

Be baimės ir netolerancijos. Patirti įvairovę

| 1. | Europinės ir nacionalinės institucijos turėtų didinti finansavimą ir institucinę paramą, sukurdamos vietines programas ir vykdydamos nacionalinio lygmens mainus, kad visi jaunuoliai galėtų turėti tiesioginį ryšį su jaunuoliais iš kitų visuomenės sluoksnių ir gyvenimo sąlygų, kad būtų stiprinamos tarpkultūrinės kompetencijos, kovojama su diskriminacija, skatinama empatija ir solidarumas ir patiriama įvairovės teikiama nauda. |
| --- | --- |

1.

Europinės ir nacionalinės institucijos turėtų didinti finansavimą ir institucinę paramą, sukurdamos vietines programas ir vykdydamos nacionalinio lygmens mainus, kad visi jaunuoliai galėtų turėti tiesioginį ryšį su jaunuoliais iš kitų visuomenės sluoksnių ir gyvenimo sąlygų, kad būtų stiprinamos tarpkultūrinės kompetencijos, kovojama su diskriminacija, skatinama empatija ir solidarumas ir patiriama įvairovės teikiama nauda.

| 2. | Tam, kad visi jaunuoliai būtų pasirengę gyventi įvairialypėje Europoje, ES ir nacionalinės kompetentingos institucijos turi parengti arba remti mokytojams ir mokyklų bendruomenėms skirtas mokymo ir tobulinimo programas, kad būtų sukurta saugi ir įtrauki aplinka, kurioje jaunimas galėtų ugdyti kompetencijas baimei ir diskriminacijai įveikti. |
| --- | --- |

2.

Tam, kad visi jaunuoliai būtų pasirengę gyventi įvairialypėje Europoje, ES ir nacionalinės kompetentingos institucijos turi parengti arba remti mokytojams ir mokyklų bendruomenėms skirtas mokymo ir tobulinimo programas, kad būtų sukurta saugi ir įtrauki aplinka, kurioje jaunimas galėtų ugdyti kompetencijas baimei ir diskriminacijai įveikti.

Siekti švietimo sistemos, kuria realizuojamas jaunimo potencialas

| 1. | Prašome, kad visose valstybėse narėse būtų įsipareigota užtikrinti orientavimo ir konsultavimo paslaugas, kuriomis pasinaudoję visi jaunuoliai galėtų ugdytis ir rasti savo kelią gyvenime visuose švietimo etapuose. |
| --- | --- |

1.

Prašome, kad visose valstybėse narėse būtų įsipareigota užtikrinti orientavimo ir konsultavimo paslaugas, kuriomis pasinaudoję visi jaunuoliai galėtų ugdytis ir rasti savo kelią gyvenime visuose švietimo etapuose.

| 2. | Švietimo programos nesuteikia jaunimui reikiamų praktinių įgūdžių, svarbių modernioje visuomenėje. Primygtinai raginame visas valstybes nares skatinti į švietimo programas įtraukti praktinių gyvenimo įgūdžių lavinimą, kad jaunuoliai galėtų aktyviai dalyvauti įvairialypių visuomenių gyvenime ir galėtų būti aktyvūs darbovietėse. |
| --- | --- |

2.

Švietimo programos nesuteikia jaunimui reikiamų praktinių įgūdžių, svarbių modernioje visuomenėje. Primygtinai raginame visas valstybes nares skatinti į švietimo programas įtraukti praktinių gyvenimo įgūdžių lavinimą, kad jaunuoliai galėtų aktyviai dalyvauti įvairialypių visuomenių gyvenime ir galėtų būti aktyvūs darbovietėse.

Skatinti jaunimą, visų pirma iš pažeidžiamų grupių, įsitraukti į visuomenę

| 1. | Švietimo įstaigos ir vietiniai suinteresuotieji subjektai, bendradarbiaudami su jaunimu, turėtų teikti individualizuotą paramą, prieinamas paslaugas, taip pat kurti prasmingo bendravimo erdves, kad visi jaunuoliai galėtų atrasti ir priimti savo unikalią tapatybę bei vertę. Tai yra jaunuolių iš skirtingos aplinkos abipusio pasitikėjimo sukūrimo pagrindas. |
| --- | --- |

1.

Švietimo įstaigos ir vietiniai suinteresuotieji subjektai, bendradarbiaudami su jaunimu, turėtų teikti individualizuotą paramą, prieinamas paslaugas, taip pat kurti prasmingo bendravimo erdves, kad visi jaunuoliai galėtų atrasti ir priimti savo unikalią tapatybę bei vertę. Tai yra jaunuolių iš skirtingos aplinkos abipusio pasitikėjimo sukūrimo pagrindas.

| 2. | Savanoriškos veiklos prieinamumu Europos Komisija ir valstybės narės turėtų užtikrinti, kad kiekvienas jaunuolis, nepaisant jo asmeninės ir socialinės padėties, galėtų joje nevaržomai dalyvauti. Turėtų būti užtikrinamos galimybės dalyvauti veikloje, pavyzdžiui, jaunimo organizacijų veikloje, kad būtų kuriamas priklausymo bendruomenei pojūtis ir kad jaunuoliai suvoktų save kaip piliečius. |
| --- | --- |

2.

Savanoriškos veiklos prieinamumu Europos Komisija ir valstybės narės turėtų užtikrinti, kad kiekvienas jaunuolis, nepaisant jo asmeninės ir socialinės padėties, galėtų joje nevaržomai dalyvauti. Turėtų būti užtikrinamos galimybės dalyvauti veikloje, pavyzdžiui, jaunimo organizacijų veikloje, kad būtų kuriamas priklausymo bendruomenei pojūtis ir kad jaunuoliai suvoktų save kaip piliečius.

Atkurti jaunimo pasitikėjimą Europos projektu

| 1. | Europos Komisija ir Europos jaunimo forumas turėtų bendradarbiauti siekiant išanalizuoti ir suprasti, kaip jaunimas gauna informaciją iš ES ir apie ES, ir parengti komunikacijos strategiją, skirtą informuoti jaunus europiečius apie ES ir apie tai, kaip daryti teigiamą poveikį ES projektui. |
| --- | --- |

1.

Europos Komisija ir Europos jaunimo forumas turėtų bendradarbiauti siekiant išanalizuoti ir suprasti, kaip jaunimas gauna informaciją iš ES ir apie ES, ir parengti komunikacijos strategiją, skirtą informuoti jaunus europiečius apie ES ir apie tai, kaip daryti teigiamą poveikį ES projektui.

| 2. | Siekiant panaikinti atotrūkį, susidariusį tarp jaunimo ir ES bei jos politikos, visose valstybėse narėse turėtų būti rengiami nacionaliniai ir (arba) regioniniai ES jaunimo festivaliai, susiję su europinėmis iniciatyvomis. Šie festivaliai, apimantys socialinę, politinę ir kultūrinę veiklą, turėtų suburti jaunimą iš įvairių visuomenės sluoksnių. Šie renginiai skatins sužinoti ir diskutuoti apie ES ir joje teikiamas galimybes, formuoti jos politiką, smagiai kartu leidžiant laiką. |
| --- | --- |

2.

Siekiant panaikinti atotrūkį, susidariusį tarp jaunimo ir ES bei jos politikos, visose valstybėse narėse turėtų būti rengiami nacionaliniai ir (arba) regioniniai ES jaunimo festivaliai, susiję su europinėmis iniciatyvomis. Šie festivaliai, apimantys socialinę, politinę ir kultūrinę veiklą, turėtų suburti jaunimą iš įvairių visuomenės sluoksnių. Šie renginiai skatins sužinoti ir diskutuoti apie ES ir joje teikiamas galimybes, formuoti jos politiką, smagiai kartu leidžiant laiką.

Judumo programa. Užimtumas ir švietimas visiems

| 1. | Valstybės narės ir Europos Komisija turėtų aktyviau dėti pastangas siekiant įveikti esamas kliūtis jaunimo judumo galimybėms. Reikėtų supaprastinti ir įvairiems jaunimo poreikiams geriau pritaikyti galimybes dalyvauti judumo programose. Turėtų būti teikiama informacija ir konsultacijos siekiant didinti informuotumą apie judumo galimybes. |
| --- | --- |

1.

Valstybės narės ir Europos Komisija turėtų aktyviau dėti pastangas siekiant įveikti esamas kliūtis jaunimo judumo galimybėms. Reikėtų supaprastinti ir įvairiems jaunimo poreikiams geriau pritaikyti galimybes dalyvauti judumo programose. Turėtų būti teikiama informacija ir konsultacijos siekiant didinti informuotumą apie judumo galimybes.

| 2. | ES valstybės narės turėtų sukurti kompetencijų, įgytų judumo programose nacionaliniu ir europiniu lygmenimis, pripažinimo ir patvirtinimo teisinę sistemą. Tuo ne tik bus sudarytos vienodos sąlygos naudotis įvairiomis mokymosi galimybėmis, bet ir bus patvirtinti įgyti įgūdžiai ir prisidėta prie jaunimo socialinės įtraukties. |
| --- | --- |

2.

ES valstybės narės turėtų sukurti kompetencijų, įgytų judumo programose nacionaliniu ir europiniu lygmenimis, pripažinimo ir patvirtinimo teisinę sistemą. Tuo ne tik bus sudarytos vienodos sąlygos naudotis įvairiomis mokymosi galimybėmis, bet ir bus patvirtinti įgyti įgūdžiai ir prisidėta prie jaunimo socialinės įtraukties.

Darbo su jaunimu ir jaunimo organizacijų poveikis visiems

| 1. | Valstybės narės ir Europos Komisija turėtų skatinti ir remti įvairių virtualių ir fizinių erdvių, skirtų kvalifikuotam darbui su jaunimu, kūrimą, kad būtų atsižvelgta į visų jaunuolių poreikius ir interesus. |
| --- | --- |

1.

Valstybės narės ir Europos Komisija turėtų skatinti ir remti įvairių virtualių ir fizinių erdvių, skirtų kvalifikuotam darbui su jaunimu, kūrimą, kad būtų atsižvelgta į visų jaunuolių poreikius ir interesus.

| 2. | Europos Komisija ir valstybės narės turėtų skirti pakankamą veiklos finansavimą, kad darbo su jaunimu ir jaunimo organizacijos galėtų vykdyti tvarų darbą su jaunimu, kuris būtų prieinamas, svarbus ir prasmingas visam jaunimui. |
| --- | --- |

2.

Europos Komisija ir valstybės narės turėtų skirti pakankamą veiklos finansavimą, kad darbo su jaunimu ir jaunimo organizacijos galėtų vykdyti tvarų darbą su jaunimu, kuris būtų prieinamas, svarbus ir prasmingas visam jaunimui.

---

| 15.6.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 189/5 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 189/5

---

Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių Vyriausybių atstovų rezoliucija dėl Europos Sąjungos darbo plano sporto srityje

(2017 m. liepos 1 d.–2020 m. gruodžio 31 d.)

(2017/C 189/02)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA IR VALSTYBIŲ NARIŲ VYRIAUSYBIŲ ATSTOVAI

I.   ĮVADAS

| 1. | PRIMENA Europos Sąjungai suteiktą kompetenciją, visų pirma Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 6 ir 165 straipsniais, pagal kuriuos sportas yra sritis, kurioje ES lygmens veiksmais turėtų būti remiami, koordinuojami ir papildomi valstybių narių veiksmai. |
| --- | --- |

1.

PRIMENA Europos Sąjungai suteiktą kompetenciją, visų pirma Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 6 ir 165 straipsniais, pagal kuriuos sportas yra sritis, kurioje ES lygmens veiksmais turėtų būti remiami, koordinuojami ir papildomi valstybių narių veiksmai.

| 2. | PRIMENA Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių Vyriausybių atstovų rezoliucijas dėl 2011–2014 m. (1) ir 2014–2017 m. (2) Europos Sąjungos darbo planų sporto srityje. |
| --- | --- |

2.

PRIMENA Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių Vyriausybių atstovų rezoliucijas dėl 2011–2014 m. (1) ir 2014–2017 m. (2) Europos Sąjungos darbo planų sporto srityje.

| 3. | PALANKIAI VERTINA Komisijos ataskaitą dėl 2014–2017 m. Europos Sąjungos darbo plano sporto srityje įgyvendinimo ir reikšmės (3). |
| --- | --- |

3.

PALANKIAI VERTINA Komisijos ataskaitą dėl 2014–2017 m. Europos Sąjungos darbo plano sporto srityje įgyvendinimo ir reikšmės (3).

| 4. | MANO, kad sportu galima prisidėti prie visa apimančių ES saugumo, ekonominės ir socialinės politikos darbotvarkių prioritetų, visų pirma Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategijos „Europa 2020“, įgyvendinimo. |
| --- | --- |

4.

MANO, kad sportu galima prisidėti prie visa apimančių ES saugumo, ekonominės ir socialinės politikos darbotvarkių prioritetų, visų pirma Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategijos „Europa 2020“, įgyvendinimo.

| 5. | PRIPAŽĮSTA, kad sportas teigiamai prisideda prie įvairių sektorių bendradarbiavimo ES lygmeniu ir taip padeda užtikrinti tvarų vystymąsi ir tinkamai spręsti visa apimančius socialinius bei ekonominius ir su saugumu susijusius uždavinius, su kuriais susiduria ES, įskaitant susijusius su migracija, socialine atskirtimi, radikalėjimu, kuris gali paskatinti smurtinį ekstremizmą, nedarbu, taip pat nesveika gyvensena ir nutukimu. |
| --- | --- |

5.

PRIPAŽĮSTA, kad sportas teigiamai prisideda prie įvairių sektorių bendradarbiavimo ES lygmeniu ir taip padeda užtikrinti tvarų vystymąsi ir tinkamai spręsti visa apimančius socialinius bei ekonominius ir su saugumu susijusius uždavinius, su kuriais susiduria ES, įskaitant susijusius su migracija, socialine atskirtimi, radikalėjimu, kuris gali paskatinti smurtinį ekstremizmą, nedarbu, taip pat nesveika gyvensena ir nutukimu.

| 6. | PRIPAŽĮSTA, kad reikia atitinkamai bendradarbiauti su sporto srities suinteresuotaisiais subjektais, inter alia, per struktūrinį dialogą (4). |
| --- | --- |

6.

PRIPAŽĮSTA, kad reikia atitinkamai bendradarbiauti su sporto srities suinteresuotaisiais subjektais, inter alia, per struktūrinį dialogą (4).

| 7. | ATKREIPIA DĖMESĮ į 2014 m. paskelbtus Eurobarometro apklausos apie sportą ir fizinį aktyvumą rezultatus ir pripažįsta didelius skirtumus tarp valstybių narių, be kita ko, pagal rezultatus dėl savanoriško darbo ir nejudrios gyvensenos, ir atkreipia dėmesį į Eurostato parengtą statistiką, kuri apima pagrindinius ekonominius ir socialinius duomenis sporto srityje. |
| --- | --- |

7.

ATKREIPIA DĖMESĮ į 2014 m. paskelbtus Eurobarometro apklausos apie sportą ir fizinį aktyvumą rezultatus ir pripažįsta didelius skirtumus tarp valstybių narių, be kita ko, pagal rezultatus dėl savanoriško darbo ir nejudrios gyvensenos, ir atkreipia dėmesį į Eurostato parengtą statistiką, kuri apima pagrindinius ekonominius ir socialinius duomenis sporto srityje.

| 8. | PRIPAŽĮSTA, kad reikia bendradarbiauti su trečiosiomis valstybėmis, visų pirma su ES šalimis kandidatėmis ir potencialiomis kandidatėmis, siekiant propaguoti Europos vertybes per sporto diplomatiją, ir su sporto srityje kompetentingomis tarptautinėmis organizacijomis, įskaitant Europos Tarybą, Pasaulinę antidopingo agentūrą (WADA) ir Pasaulio sveikatos organizaciją. |
| --- | --- |

8.

PRIPAŽĮSTA, kad reikia bendradarbiauti su trečiosiomis valstybėmis, visų pirma su ES šalimis kandidatėmis ir potencialiomis kandidatėmis, siekiant propaguoti Europos vertybes per sporto diplomatiją, ir su sporto srityje kompetentingomis tarptautinėmis organizacijomis, įskaitant Europos Tarybą, Pasaulinę antidopingo agentūrą (WADA) ir Pasaulio sveikatos organizaciją.

| 9. | TODĖL SUSITARIA:






  — | toliau plėtoti Europos bendradarbiavimo sporto srityje sistemą sudarant trečiąjį valstybių narių ir Komisijos veiksmų ES darbo planą sporto srityje, |
| --- | --- | --- |

9.

TODĖL SUSITARIA:

—

toliau plėtoti Europos bendradarbiavimo sporto srityje sistemą sudarant trečiąjį valstybių narių ir Komisijos veiksmų ES darbo planą sporto srityje,

| — | dėl konkretaus šio darbo plano grafiko, t. y. nuo 2017 m. liepos 1 d. iki 2020 m. gruodžio 31 d., |
| --- | --- |

—

dėl konkretaus šio darbo plano grafiko, t. y. nuo 2017 m. liepos 1 d. iki 2020 m. gruodžio 31 d.,

| — | dėl to, kad ES lygmeniu vykdant veiklą sporto srityje daugiausia dėmesio turėtų būti skiriama šiame darbo plane išvardytoms prioritetinėms temoms, pagrindinėms temoms, rezultatams, taip pat darbo metodams ir struktūroms, kaip išdėstyta I priede. |
| --- | --- |

—

dėl to, kad ES lygmeniu vykdant veiklą sporto srityje daugiausia dėmesio turėtų būti skiriama šiame darbo plane išvardytoms prioritetinėms temoms, pagrindinėms temoms, rezultatams, taip pat darbo metodams ir struktūroms, kaip išdėstyta I priede.

II.   TOLESNIS EUROPINIO ASPEKTO SPORTE PLĖTOJIMAS SUDARANT ES DARBO PLANĄ

| 10. | MANO, kad šis ES darbo planas sporto srityje turėtų būti grindžiamas šiais pagrindiniais tikslais:






  — | įvairių sektorių bendradarbiavimu užtikrinti, kad kitose ES politikos srityse būtų žinoma apie galimą sporto indėlį sprendžiant politikos uždavinius, su kuriais susiduria ES, |
| --- | --- | --- |

10.

MANO, kad šis ES darbo planas sporto srityje turėtų būti grindžiamas šiais pagrindiniais tikslais:

—

įvairių sektorių bendradarbiavimu užtikrinti, kad kitose ES politikos srityse būtų žinoma apie galimą sporto indėlį sprendžiant politikos uždavinius, su kuriais susiduria ES,

| — | toliau stiprinti sporto srities empirinę bazę, |
| --- | --- |

—

toliau stiprinti sporto srities empirinę bazę,

| — | skatinti bendradarbiavimu grindžiamą suderintą valstybių narių, Komisijos ir prireikus sporto judėjimo ir kitų atitinkamų suinteresuotųjų subjektų požiūrį, siekiant sukurti pridėtinę vertę sporto srityje ES lygmeniu ilgesniuoju laikotarpiu, |
| --- | --- |

—

skatinti bendradarbiavimu grindžiamą suderintą valstybių narių, Komisijos ir prireikus sporto judėjimo ir kitų atitinkamų suinteresuotųjų subjektų požiūrį, siekiant sukurti pridėtinę vertę sporto srityje ES lygmeniu ilgesniuoju laikotarpiu,

| — | spręsti tarptautinius uždavinius vadovaujantis suderintu ES požiūriu, |
| --- | --- |

—

spręsti tarptautinius uždavinius vadovaujantis suderintu ES požiūriu,

| — | atsižvelgti į specifinį sporto pobūdį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgti į specifinį sporto pobūdį,

| — | prisidėti siekiant visa apimančių ES ekonominės ir socialinės politikos darbotvarkės prioritetų, taip pat prie darnaus vystymosi, kad būtų suteiktas postūmis darbo vietų kūrimui, ekonomikos augimui bei investicijoms ir būtų pasirengta laikotarpiui po 2020 m. (5), |
| --- | --- |

—

prisidėti siekiant visa apimančių ES ekonominės ir socialinės politikos darbotvarkės prioritetų, taip pat prie darnaus vystymosi, kad būtų suteiktas postūmis darbo vietų kūrimui, ekonomikos augimui bei investicijoms ir būtų pasirengta laikotarpiui po 2020 m. (5),

| — | skatinti lyčių lygybę, |
| --- | --- |

—

skatinti lyčių lygybę,

| — | atsižvelgti į švietimo ir sporto santykį, įskaitant dvikryptes karjeras, |
| --- | --- |

—

atsižvelgti į švietimo ir sporto santykį, įskaitant dvikryptes karjeras,

| — | remtis pirmųjų dviejų ES darbo planų sporto srityje pasiekimais, |
| --- | --- |

—

remtis pirmųjų dviejų ES darbo planų sporto srityje pasiekimais,

| — | papildyti ir sustiprinti veiklos, pradėtos sporto srityje pagal programą „Erasmus+“, poveikį, |
| --- | --- |

—

papildyti ir sustiprinti veiklos, pradėtos sporto srityje pagal programą „Erasmus+“, poveikį,

| — | prisidėti prie mėgėjiško sporto plėtojimo ES. |
| --- | --- |

—

prisidėti prie mėgėjiško sporto plėtojimo ES.

| 11. | PABRĖŽIA, kad šis ES darbo planas turėtų būti lanksti sistema ir priemonė, kuria laiku gebama reaguoti į pokyčius sporto srityje ir atsižvelgti į vėliau pirmininkausiančių valstybių narių prioritetus. |
| --- | --- |

11.

PABRĖŽIA, kad šis ES darbo planas turėtų būti lanksti sistema ir priemonė, kuria laiku gebama reaguoti į pokyčius sporto srityje ir atsižvelgti į vėliau pirmininkausiančių valstybių narių prioritetus.

| 12. | PRITARIA, kad šio darbo plano taikymo laikotarpiu valstybės narės ir Komisija turėtų teikti pirmenybę toliau išvardytoms temoms ir pagrindinėms temoms. Kiekviena pirmininkaujanti valstybė narė galėtų jas papildyti atsižvelgdama į galimus naujus pokyčius:






  1) | sąžiningumas sporto srityje, visų pirma gero valdymo skatinimas, įskaitant nepilnamečių apsaugą, specifinis sporto pobūdis, kova su korupcija ir susitarimais dėl varžybų baigties, taip pat kova su dopingu; |
| --- | --- | --- |

12.

PRITARIA, kad šio darbo plano taikymo laikotarpiu valstybės narės ir Komisija turėtų teikti pirmenybę toliau išvardytoms temoms ir pagrindinėms temoms. Kiekviena pirmininkaujanti valstybė narė galėtų jas papildyti atsižvelgdama į galimus naujus pokyčius:

1)

sąžiningumas sporto srityje, visų pirma gero valdymo skatinimas, įskaitant nepilnamečių apsaugą, specifinis sporto pobūdis, kova su korupcija ir susitarimais dėl varžybų baigties, taip pat kova su dopingu;

| 2) | ekonominis sporto aspektas, visų pirma inovacijos sporte, ir sportas bei bendroji skaitmeninė rinka; |
| --- | --- |

2)

ekonominis sporto aspektas, visų pirma inovacijos sporte, ir sportas bei bendroji skaitmeninė rinka;

| 3) | sportas ir visuomenė, visų pirma socialinė įtrauktis, trenerių vaidmuo, švietimas sporte ir per sportą, sportas ir sveikata, sportas ir aplinka ir sportas ir žiniasklaida, taip pat sporto diplomatija. |
| --- | --- |

3)

sportas ir visuomenė, visų pirma socialinė įtrauktis, trenerių vaidmuo, švietimas sporte ir per sportą, sportas ir sveikata, sportas ir aplinka ir sportas ir žiniasklaida, taip pat sporto diplomatija.

Išsami informacija apie pirmiau nurodytų pagrindinių temų įgyvendinimą pateikiama I priede.

| 13. | SUSITARIA, kad:






  — | Taryba ir Taryboje posėdžiaujantys valstybių narių Vyriausybių atstovai gali patikslinti ES darbo planą, atsižvelgdami į pasiektus rezultatus ir politikos pokyčius ES lygmeniu, |
| --- | --- | --- |

13.

SUSITARIA, kad:

—

Taryba ir Taryboje posėdžiaujantys valstybių narių Vyriausybių atstovai gali patikslinti ES darbo planą, atsižvelgdami į pasiektus rezultatus ir politikos pokyčius ES lygmeniu,

| — | laikotarpio vidurio svarstymai dėl ES darbo plano bus surengti 2019 m. pirmąjį pusmetį. |
| --- | --- |

—

laikotarpio vidurio svarstymai dėl ES darbo plano bus surengti 2019 m. pirmąjį pusmetį.

III.   DARBO METODAI IR STRUKTŪROS

| 14. | PRIPAŽĮSTA, kad siekiant įgyvendinti darbo planą reikia tęsti glaudų valstybių narių tarpusavio bendradarbiavimą ir bendradarbiavimą su Komisija. Taip pat pripažįsta, kad sporto judėjimas ir atitinkamos nacionalinio, Europos ir tarptautinio lygmens kompetentingos organizacijos, pavyzdžiui, Europos Taryba, WADA ir PSO, turėtų būti glaudžiai susijusios su šiuo bendradarbiavimu. |
| --- | --- |

14.

PRIPAŽĮSTA, kad siekiant įgyvendinti darbo planą reikia tęsti glaudų valstybių narių tarpusavio bendradarbiavimą ir bendradarbiavimą su Komisija. Taip pat pripažįsta, kad sporto judėjimas ir atitinkamos nacionalinio, Europos ir tarptautinio lygmens kompetentingos organizacijos, pavyzdžiui, Europos Taryba, WADA ir PSO, turėtų būti glaudžiai susijusios su šiuo bendradarbiavimu.

| 15. | MANO, KAD:
  turėtų būti sukurtos atitinkamos darbo struktūros ir metodai, kuriais remiantis būtų vykdoma tolesnė veikla, susijusi su pirmųjų dviejų ES darbo planų pasiekimais, ir būtų siekiama naujų rezultatų pagal prioritetines ir pagrindines temas, išdėstytas pirmiau 12 punkte.
  Prireikus Komisija turėtų organizuoti ekspertų grupių ir klasterių susitikimus politikos srityse, kurioms, iner alia, ankstesniame ir dabartiniame darbo planuose sporto srityje buvo skirta daug dėmesio.
  Vienos ar kelių valstybių narių iniciatyva gali būti rengiami susitikimai bendro intereso klausimais (suinteresuotųjų valstybių narių grupių susitikimai). Šie susitikimai bus skirti, inter alia, dalyvaujančių valstybių narių tarpusavio mokymosi veiklai.
  Kitos struktūros ir darbo metodai gali būti, be kita ko, pirmininkaujančios valstybės narės konferencijos ir seminarai, neformalūs už sporto reikalus atsakingų ministrų ir direktorių posėdžiai, Komisijos tyrimai ir Komisijos konferencijos ir seminarai.
  Su įvairiais darbo metodais susiję pagrindiniai principai pateikiami II priede.
  2020 m. antrąjį pusmetį Taryba įvertins šio ES darbo plano įgyvendinimą, remdamasi Komisijos per 2020 m. pirmąjį pusmetį parengta ataskaita. |
| --- | --- |

15.

MANO, KAD:

turėtų būti sukurtos atitinkamos darbo struktūros ir metodai, kuriais remiantis būtų vykdoma tolesnė veikla, susijusi su pirmųjų dviejų ES darbo planų pasiekimais, ir būtų siekiama naujų rezultatų pagal prioritetines ir pagrindines temas, išdėstytas pirmiau 12 punkte.

Prireikus Komisija turėtų organizuoti ekspertų grupių ir klasterių susitikimus politikos srityse, kurioms, iner alia, ankstesniame ir dabartiniame darbo planuose sporto srityje buvo skirta daug dėmesio.

Vienos ar kelių valstybių narių iniciatyva gali būti rengiami susitikimai bendro intereso klausimais (suinteresuotųjų valstybių narių grupių susitikimai). Šie susitikimai bus skirti, inter alia, dalyvaujančių valstybių narių tarpusavio mokymosi veiklai.

Kitos struktūros ir darbo metodai gali būti, be kita ko, pirmininkaujančios valstybės narės konferencijos ir seminarai, neformalūs už sporto reikalus atsakingų ministrų ir direktorių posėdžiai, Komisijos tyrimai ir Komisijos konferencijos ir seminarai.

Su įvairiais darbo metodais susiję pagrindiniai principai pateikiami II priede.

2020 m. antrąjį pusmetį Taryba įvertins šio ES darbo plano įgyvendinimą, remdamasi Komisijos per 2020 m. pirmąjį pusmetį parengta ataskaita.

IV.   TOLESNI VEIKSMAI

| 16. | PRAŠO VALSTYBIŲ NARIŲ:






  — | naudojantis šioje rezoliucijoje nurodytomis darbo struktūromis ir metodais dirbti kartu su Komisija siekiant veiksmingai įgyvendinti ES darbo planą, |
| --- | --- | --- |

16.

PRAŠO VALSTYBIŲ NARIŲ:

—

naudojantis šioje rezoliucijoje nurodytomis darbo struktūromis ir metodais dirbti kartu su Komisija siekiant veiksmingai įgyvendinti ES darbo planą,

| — | laikantis subsidiarumo principo ir gerbiant sporto valdymo struktūrų autonomiją tinkamai atsižvelgti į šį ES darbo planą formuojant politiką nacionaliniu lygmeniu, |
| --- | --- |

—

laikantis subsidiarumo principo ir gerbiant sporto valdymo struktūrų autonomiją tinkamai atsižvelgti į šį ES darbo planą formuojant politiką nacionaliniu lygmeniu,

| — | reguliariai informuoti sporto srities suinteresuotuosius subjektus apie ES darbo plano įgyvendinimo pažangą ir atitinkamais atvejais su jais dėl to konsultuotis, kad būtų užtikrintas veiklos aktualumas bei matomumas, |
| --- | --- |

—

reguliariai informuoti sporto srities suinteresuotuosius subjektus apie ES darbo plano įgyvendinimo pažangą ir atitinkamais atvejais su jais dėl to konsultuotis, kad būtų užtikrintas veiklos aktualumas bei matomumas,

| — | atitinkamais atvejais valstybėse narėse ir atitinkamais lygmenimis skleisti informaciją apie rezultatus, kurių pasiekta įgyvendinant šį ir ankstesnius ES darbo planus sporto srityje, |
| --- | --- |

—

atitinkamais atvejais valstybėse narėse ir atitinkamais lygmenimis skleisti informaciją apie rezultatus, kurių pasiekta įgyvendinant šį ir ankstesnius ES darbo planus sporto srityje,

| — | rengti susitikimus bendro intereso klausimais (suinteresuotųjų valstybių narių darbo grupės), |
| --- | --- |

—

rengti susitikimus bendro intereso klausimais (suinteresuotųjų valstybių narių darbo grupės),

| — | bendradarbiaujant su Komisija skatinti tarpusavio mokymosi veiklą ir jai vadovauti. |
| --- | --- |

—

bendradarbiaujant su Komisija skatinti tarpusavio mokymosi veiklą ir jai vadovauti.

| 17. | PRAŠO TARYBAI PIRMININKAUJANČIŲ VALSTYBIŲ NARIŲ:






  — | rengiant savo programą atsižvelgti, be kita ko, trijų pirmininkaujančių valstybių narių grupėje, į ES darbo plano prioritetines temas ir pasinaudoti jau pasiektais rezultatais, |
| --- | --- | --- |

17.

PRAŠO TARYBAI PIRMININKAUJANČIŲ VALSTYBIŲ NARIŲ:

—

rengiant savo programą atsižvelgti, be kita ko, trijų pirmininkaujančių valstybių narių grupėje, į ES darbo plano prioritetines temas ir pasinaudoti jau pasiektais rezultatais,

| — | informuoti valstybes nares apie kitų Tarybos sudėčių vykdomą arba planuojamą darbą, kuris daro poveikį sportui, |
| --- | --- |

—

informuoti valstybes nares apie kitų Tarybos sudėčių vykdomą arba planuojamą darbą, kuris daro poveikį sportui,

| — | laikotarpio, kuriuo taikoma ši rezoliucija, pabaigoje, remiantis Komisijos parengta ataskaita, prireikus pasiūlyti naują kito laikotarpio ES darbo plano projektą, |
| --- | --- |

—

laikotarpio, kuriuo taikoma ši rezoliucija, pabaigoje, remiantis Komisijos parengta ataskaita, prireikus pasiūlyti naują kito laikotarpio ES darbo plano projektą,

| — | apsvarstyti galimybę įvertinti struktūrinį dialogą su sporto judėjimu (6). |
| --- | --- |

—

apsvarstyti galimybę įvertinti struktūrinį dialogą su sporto judėjimu (6).

| 18. | PRAŠO KOMISIJOS:






  — | įgyvendinant šį darbo planą, visų pirma, kiek tai susiję su I priede išdėstytais rezultatais, dirbti kartu su valstybėmis narėmis, |
| --- | --- | --- |

18.

PRAŠO KOMISIJOS:

—

įgyvendinant šį darbo planą, visų pirma, kiek tai susiję su I priede išdėstytais rezultatais, dirbti kartu su valstybėmis narėmis,

| — | informuoti valstybes nares apie vykdomas arba planuojamas iniciatyvas kitose ES politikos srityse, kuriomis daromas poveikis sportui, ir apie atitinkamus Komisijoje vykdomos veiklos pokyčius, |
| --- | --- |

—

informuoti valstybes nares apie vykdomas arba planuojamas iniciatyvas kitose ES politikos srityse, kuriomis daromas poveikis sportui, ir apie atitinkamus Komisijoje vykdomos veiklos pokyčius,

| — | informuoti Sporto darbo grupę apie ekspertų grupių įgaliojimus, |
| --- | --- |

—

informuoti Sporto darbo grupę apie ekspertų grupių įgaliojimus,

| — | remti valstybes nares ir kitus atitinkamus subjektus jiems vykdant veiklą, susijusią su šioje rezoliucijoje pateiktomis temomis ir pagrindinėmis temomis, visų pirma:






  — | išnagrinėjant priemones, kuriomis būtų galima sudaryti palankesnes sąlygas valstybių narių ir ekspertų dalyvavimui, taip pat pakviesti sporto judėjimo atstovus ir atitinkamais atvejais kitus suinteresuotuosius subjektus dalyvauti I priede nurodytose ekspertų grupėse, užtikrinant aukštą ir nuoseklų atstovavimo ir ekspertinių žinių lygį, |
| --- | --- | --- |

—

remti valstybes nares ir kitus atitinkamus subjektus jiems vykdant veiklą, susijusią su šioje rezoliucijoje pateiktomis temomis ir pagrindinėmis temomis, visų pirma:

—

išnagrinėjant priemones, kuriomis būtų galima sudaryti palankesnes sąlygas valstybių narių ir ekspertų dalyvavimui, taip pat pakviesti sporto judėjimo atstovus ir atitinkamais atvejais kitus suinteresuotuosius subjektus dalyvauti I priede nurodytose ekspertų grupėse, užtikrinant aukštą ir nuoseklų atstovavimo ir ekspertinių žinių lygį,

| — | sukuriant ekspertų grupes šiose srityse:






  — | sąžiningumas, |
| --- | --- | --- |

—

sukuriant ekspertų grupes šiose srityse:

—

sąžiningumas,

| — | gebėjimų ir žmogiškųjų išteklių ugdymas sporto srityje, |
| --- | --- |

—

gebėjimų ir žmogiškųjų išteklių ugdymas sporto srityje,

| — | nustatant kitas paramos keitimosi gerosios praktikos pavyzdžiais bei tarpusavio mokymosi ir žinių kaupimo (pvz. tyrimams) skatinimui formas, |
| --- | --- |

—

nustatant kitas paramos keitimosi gerosios praktikos pavyzdžiais bei tarpusavio mokymosi ir žinių kaupimo (pvz. tyrimams) skatinimui formas,

| — | teikiant reikalingas ekspertų rekomendacijas kovos su dopingu klausimais, visų pirma dėl ES teisės suderinamumo su būsima Pasaulinės antidopingo agentūros antidopingo kodekso peržiūra, |
| --- | --- |

—

teikiant reikalingas ekspertų rekomendacijas kovos su dopingu klausimais, visų pirma dėl ES teisės suderinamumo su būsima Pasaulinės antidopingo agentūros antidopingo kodekso peržiūra,

| — | teikiant logistinę ir techninę paramą atitinkamų dokumentų ir informacijos ES sporto politikos klausimais rinkimui ir platinimui, |
| --- | --- |

—

teikiant logistinę ir techninę paramą atitinkamų dokumentų ir informacijos ES sporto politikos klausimais rinkimui ir platinimui,

| — | rengiant specialius klasterių susitikimus politikos srityse, kurioms ankstesniame ir dabartiniame darbo planuose sporto srityje buvo skirta daug dėmesio. Tokių susitikimų tikslas – aptarti politikai svarbius ES finansuojamų projektų, kurie yra naudingi sportui, įgyvendinimo rezultatus, taip pat skatinti keitimąsi gerąja patirtimi ir įžvalgomis konkrečiomis temomis, apžvelgti padarytą pažangą ir nustatyti, kuriose srityse, visų pirma I priede nurodytose srityse, reikia tolesnių veiksmų. Tokio pobūdžio susitikimai turėtų būti rengiami bent kartą per metus, |
| --- | --- |

—

rengiant specialius klasterių susitikimus politikos srityse, kurioms ankstesniame ir dabartiniame darbo planuose sporto srityje buvo skirta daug dėmesio. Tokių susitikimų tikslas – aptarti politikai svarbius ES finansuojamų projektų, kurie yra naudingi sportui, įgyvendinimo rezultatus, taip pat skatinti keitimąsi gerąja patirtimi ir įžvalgomis konkrečiomis temomis, apžvelgti padarytą pažangą ir nustatyti, kuriose srityse, visų pirma I priede nurodytose srityse, reikia tolesnių veiksmų. Tokio pobūdžio susitikimai turėtų būti rengiami bent kartą per metus,

| — | užtikrinti, kad būtų vykdoma tolesnė veikla, susijusi su ankstesnių Komisijos sudarytų Mėgėjiško sporto ir Sporto ir diplomatijos aukšto lygio darbo grupių atliktu darbu, |
| --- | --- |

—

užtikrinti, kad būtų vykdoma tolesnė veikla, susijusi su ankstesnių Komisijos sudarytų Mėgėjiško sporto ir Sporto ir diplomatijos aukšto lygio darbo grupių atliktu darbu,

| — | užtikrinti, kad būtų vykdoma tolesnė veikla, susijusi su ankstesnės Gero valdymo ekspertų grupės pateiktomis rekomendacijomis, ir užtikrinti, kad būtų tęsiamas darbas dabartiniais klausimais, susijusiais su kova su susitarimais dėl varžybų baigties, |
| --- | --- |

—

užtikrinti, kad būtų vykdoma tolesnė veikla, susijusi su ankstesnės Gero valdymo ekspertų grupės pateiktomis rekomendacijomis, ir užtikrinti, kad būtų tęsiamas darbas dabartiniais klausimais, susijusiais su kova su susitarimais dėl varžybų baigties,

| — | skatinti gebėjimų ir kompetencijų sporte pripažinimą, |
| --- | --- |

—

skatinti gebėjimų ir kompetencijų sporte pripažinimą,

| — | sudaryti palankesnes sąlygas struktūriniam dialogui sporto klausimais, be kita ko, kasmet surengti ES sporto forumą, į kurį susirinktų visi svarbiausi įvairių lygmenų sporto srities suinteresuotieji subjektai, |
| --- | --- |

—

sudaryti palankesnes sąlygas struktūriniam dialogui sporto klausimais, be kita ko, kasmet surengti ES sporto forumą, į kurį susirinktų visi svarbiausi įvairių lygmenų sporto srities suinteresuotieji subjektai,

| — | suorganizuoti metinę Europos sporto savaitę ir visus metus šią savaitę reklamuoti kaip priemonę, kuria, vadovaujantis šio darbo plano prioritetais, galima paskatinti dalyvauti sportinėje veikloje ir būti fiziškai aktyviems, |
| --- | --- |

—

suorganizuoti metinę Europos sporto savaitę ir visus metus šią savaitę reklamuoti kaip priemonę, kuria, vadovaujantis šio darbo plano prioritetais, galima paskatinti dalyvauti sportinėje veikloje ir būti fiziškai aktyviems,

| — | remti prioritetines temas ir susijusias pagrindines temas, nustatytas šiuo darbo planu, pasinaudojant programa „Erasmus+“ ir kitomis atitinkamomis ES programomis, taip pat Europos struktūriniais ir investicijų fondais, |
| --- | --- |

—

remti prioritetines temas ir susijusias pagrindines temas, nustatytas šiuo darbo planu, pasinaudojant programa „Erasmus+“ ir kitomis atitinkamomis ES programomis, taip pat Europos struktūriniais ir investicijų fondais,

| — | pirmąjį 2020 m. pusmetį, remiantis valstybių narių savanoriškai pateikta informacija, priimti ataskaitą dėl darbo plano įgyvendinimo ir aktualumo. Šia ataskaita bus remiamasi 2020 m. antrąjį pusmetį rengiant galimą kitą ES darbo planą, |
| --- | --- |

—

pirmąjį 2020 m. pusmetį, remiantis valstybių narių savanoriškai pateikta informacija, priimti ataskaitą dėl darbo plano įgyvendinimo ir aktualumo. Šia ataskaita bus remiamasi 2020 m. antrąjį pusmetį rengiant galimą kitą ES darbo planą,

| — | atitinkamais atvejais viešai skelbti šio ir ankstesnių ES darbo planų sporto srityje darbo struktūrų pasiektus rezultatus. |
| --- | --- |

—

atitinkamais atvejais viešai skelbti šio ir ankstesnių ES darbo planų sporto srityje darbo struktūrų pasiektus rezultatus.

---

(1)  OL C 162, 2011 6 1, p. 1.

(2)  OL C 183, 2014 6 14, p. 12.

(3)  Dok. 5516/17 + ADD 1.

(4)  2010 m. lapkričio 18 d. Tarybos rezoliucija, kuria Taryba susitarė reguliariai, paprastai Tarybos posėdžio metu, sušaukti neoficialų ES valdžios institucijų ir sporto judėjimo vadovaujančių atstovų posėdį, kuriame būtų pasikeista nuomonėmis ES sporto klausimais (OL C 322, 2010 11 27, p. 1).

(5)  10 J.-C. Junckerio vadovaujamos Komisijos politinių prioritetų (https://ec.europa.eu/commission/publications/president-junckers-political-guidelines_lt).

(6)  Įskaitant 2010 m. lapkričio 18 d. Tarybos rezoliuciją dėl struktūrinio dialogo.

---

I PRIEDAS

Pagrindinės temos (12 punktas), pageidaujami rezultatai ir atitinkamos darbo struktūros

| Pagrindinė tema | Darbo metodas / Užduotys | Rezultatas ir numatytas terminas | Vadovas (-ai) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 prioritetas. Sąžiningumas sporto srityje |
| Kova su dopingu | Taryba ir jos parengiamieji organai

  Ekspertų rekomendacijos kovos su dopingu klausimais, visų pirma dėl ES teisės suderinamumo su būsima Pasaulinės antidopingo agentūros antidopingo kodekso peržiūra, turi būti parengtos ekspertų susitikimuose ir aptartos Sporto darbo grupėje | 2017–2019 m.







  — | ES indėlis |

Pagrindinė tema

Darbo metodas / Užduotys

Rezultatas ir numatytas terminas

Vadovas (-ai)

1 prioritetas. Sąžiningumas sporto srityje

Kova su dopingu

Taryba ir jos parengiamieji organai

Ekspertų rekomendacijos kovos su dopingu klausimais, visų pirma dėl ES teisės suderinamumo su būsima Pasaulinės antidopingo agentūros antidopingo kodekso peržiūra, turi būti parengtos ekspertų susitikimuose ir aptartos Sporto darbo grupėje

2017–2019 m.

—

ES indėlis

Komisija ir pirmininkaujanti valstybė narė

ES ir jos valstybių narių pozicijos Pasaulinės antidopingo agentūros ad hoc komiteto (CAHAMA) ir Pasaulinės antidopingo agentūros (WADA) posėdžiuose parengimas, prireikus surengiant ekspertų susitikimus.

2017–2020 m.

| — | ES pozicija |
| --- | --- |

—

ES pozicija

Komisija ir pirmininkaujanti valstybė narė

Seminaras

Kaip užkirsti kelią jauniems žmonėms vartoti dopingą profesionalų sporte ir mėgėjiškame sporte

2017 m. antrasis pusmetis

| — | Ataskaita |
| --- | --- |

—

Ataskaita

| — | Keitimasis geriausios praktikos pavyzdžiais |
| --- | --- |

—

Keitimasis geriausios praktikos pavyzdžiais

Pirmininkaujanti valstybė narė

Geras valdymas

Ekspertų grupė

Sąžiningumas

Tarptautiniu mastu pripažinto gero valdymo ir kovos su korupcija standartų ir iniciatyvų, visų pirma ne sporto srityje, kurios turi būti taikomos sporto srityje, taikymas

Susitarimai dėl varžybų baigties

2018–2020 m.

| — | Keitimasis geriausios praktikos pavyzdžiais |
| --- | --- |

—

Keitimasis geriausios praktikos pavyzdžiais

| — | Ataskaita |
| --- | --- |

—

Ataskaita

Komisija

Taryba ir jos parengiamieji organai

Rekomendacijos dėl galimų būsimų veiksmų kovojant su korupcija sporto srityje ES lygmeniu

2019 m. antrasis pusmetis

| — | (galimas) Tarybos išvados |
| --- | --- |

—

(galimas) Tarybos išvados

Pirmininkaujanti valstybė narė

Nepilnamečių apsauga

Tyrimas

Vaikų išnaudojimo sporte paplitimas

2019 m. pirmasis pusmetis

| — | Ataskaita |
| --- | --- |

—

Ataskaita

Komisija

Seminaras

Tolesnė veikla, susijusi su Rekomendacijomis dėl jaunųjų sportininkų apsaugos ir vaikų teisių apsaugos sporte (1)

2019 m. antrasis pusmetis

| — | Pasikeitimas gerosios praktikos pavyzdžiais |
| --- | --- |

—

Pasikeitimas gerosios praktikos pavyzdžiais

| — | Ataskaita |
| --- | --- |

—

Ataskaita

Pirmininkaujanti valstybė narė

Taryba ir jos parengiamieji organai

Apsaugoti fizinę ir moralinę nepilnamečių neliečiamybę mėgėjiškame ir elitiniame sporte

2019 m. antrasis pusmetis

| — | (galimas) Tarybos išvados |
| --- | --- |

—

(galimas) Tarybos išvados

Pirmininkaujanti valstybė narė

Specifinis sporto pobūdis

Suinteresuotųjų valstybių narių grupė

ES teisė, susijusi su sportu ir sporto organizacijomis

2019 m. pirmasis pusmetis

| — | (galimas) Rekomendacijos / dabartinė padėtis |
| --- | --- |

—

(galimas) Rekomendacijos / dabartinė padėtis

SE, FR, ES, NL

Seminaras

Specifinis sporto pobūdis Europos Sąjungoje

2019 m. antrasis pusmetis

| — | Pasikeitimas nuomonėmis |
| --- | --- |

—

Pasikeitimas nuomonėmis

| — | Ataskaita |
| --- | --- |

—

Ataskaita

Komisija

2 prioritetas. Ekonominis sporto aspektas

Inovacijos sporto srityje

Klasterių susitikimas

Sporto ir inovacijų ekonominė nauda naudojant palydovines sporto sąskaitas. Praktinis palydovinių sporto sąskaitų naudojimas sporto politikos formuotojų veikloje.

2018 m. pirmasis pusmetis

| — | Keitimasis geriausios praktikos pavyzdžiais |
| --- | --- |

—

Keitimasis geriausios praktikos pavyzdžiais

Komisija

Taryba ir jos parengiamieji organai

Didinti informuotumą apie ekonominį sporto aspektą, visų pirma strategijos „Europa 2020“ kontekste, daugiausia dėmesio skiriant sporto ir inovacijų ekonominei naudai.

2018 m. antrasis pusmetis

| — | (galimas) Tarybos išvados |
| --- | --- |

—

(galimas) Tarybos išvados

Pirmininkaujanti valstybė narė

Konferencija

Didinti informuotumą apie ekonominį sporto aspektą, visų pirma strategijos „Europa 2020“ kontekste, daugiausia dėmesio skiriant sporto ir inovacijų ekonominei naudai.

2018 m. antrasis pusmetis

| — | Keitimasis geriausios praktikos pavyzdžiais |
| --- | --- |

—

Keitimasis geriausios praktikos pavyzdžiais

| — | Ataskaita |
| --- | --- |

—

Ataskaita

Pirmininkaujanti valstybė narė

Sportas ir bendroji skaitmeninė rinka

Seminaras

Bendrosios skaitmeninės rinkos nauda ir iššūkiai siekiant geriau finansuoti ir komercializuoti sportą

2019 m. pirmasis pusmetis

| — | Ataskaita |
| --- | --- |

—

Ataskaita

Pirmininkaujanti valstybė narė

3 prioritetas. Sportas ir visuomenė

Sportas ir žiniasklaida

Konferencija

Žiniasklaidos vaidmuo ir įtaka sporto srityje

2020 m. pirmasis pusmetis

| — | Ataskaita ir pasikeitimas geriausios praktikos pavyzdžiais |
| --- | --- |

—

Ataskaita ir pasikeitimas geriausios praktikos pavyzdžiais

Pirmininkaujanti valstybė narė

Taryba ir jos parengiamieji organai

Žiniasklaidos vaidmuo ir įtaka sporto srityje

| — | (galimas) Tarybos išvados |
| --- | --- |

—

(galimas) Tarybos išvados

Pirmininkaujanti valstybė narė

Trenerių vaidmuo

Taryba ir jos parengiamieji organai

Trenerių vaidmuo visuomenėje

2017 m. antrasis pusmetis

| — | (galimas) Tarybos išvados |
| --- | --- |

—

(galimas) Tarybos išvados

Pirmininkaujanti valstybė narė

Konferencija

Trenerių vaidmuo, statusas ir atsakomybė visuomenėje

2017 m. antrasis pusmetis

| — | Ataskaita |
| --- | --- |

—

Ataskaita

| — | Keitimasis geriausios praktikos pavyzdžiais |
| --- | --- |

—

Keitimasis geriausios praktikos pavyzdžiais

Pirmininkaujanti valstybė narė

Švietimas sporte ir per sportą

Konferencija

Fizinis aktyvumas, sportas ir sportininko dvikryptė karjera daugiausia dėmesio skiriant universitetams ir švietimui

2017 m. antrasis pusmetis

| — | Ataskaita |
| --- | --- |

—

Ataskaita

| — | Keitimasis geriausios praktikos pavyzdžiais |
| --- | --- |

—

Keitimasis geriausios praktikos pavyzdžiais

Pirmininkaujanti valstybė narė

Ekspertų grupė

Gebėjimų ir žmogiškųjų išteklių ugdymas sporto srityje

2018–2020 m.

| — | Gairės |
| --- | --- |

—

Gairės

Komisija

Seminaras

Trenerių sporto kvalifikacijos ir kompetencijos

2020 m. pirmasis pusmetis

| — | Ataskaita |
| --- | --- |

—

Ataskaita

Pirmininkaujanti valstybė narė

Socialinė įtrauktis

Taryba ir jos parengiamieji organai

Europos vertybių propagavimas per sportą

2018 m. pirmasis pusmetis

| — | (galimas) Tarybos išvados |
| --- | --- |

—

(galimas) Tarybos išvados

Pirmininkaujanti valstybė narė

Konferencija

Mėgėjiškas sportas kaip integracijos priemonė ir jungtis tarp tradicijų ir naujovių

2018 m. pirmasis pusmetis

| — | Ataskaita |
| --- | --- |

—

Ataskaita

Pirmininkaujanti valstybė narė

Tyrimas

Sporto prieinamumas neįgaliesiems

2018 m. antrasis pusmetis

| — | Ataskaita |
| --- | --- |

—

Ataskaita

Komisija

Taryba ir jos parengiamieji organai

Sporto prieinamumas neįgaliesiems

2019 m. pirmasis pusmetis

| — | (galimas) Tarybos išvados |
| --- | --- |

—

(galimas) Tarybos išvados

Pirmininkaujanti valstybė narė

Konferencija

Sportinės veiklos organizuotoje aplinkoje nauda asmenims, kurie turi mažiau galimybių

2019 m. pirmasis pusmetis

| — | Geriausios praktikos pavyzdžių/atvejų vadovas |
| --- | --- |

—

Geriausios praktikos pavyzdžių/atvejų vadovas

Pirmininkaujanti valstybė narė

Klasterių susitikimas

Sveikatinamojo fizinio aktyvumo propagavimas

2017 m. antrasis pusmetis

| — | Keitimasis geriausios praktikos pavyzdžiais |
| --- | --- |

—

Keitimasis geriausios praktikos pavyzdžiais

Komisija

Sportas ir sveikata

Seminaras

Sportas ir fizinis aktyvumas darbo vietoje

2018 m. antrasis pusmetis

| — | Ataskaita |
| --- | --- |

—

Ataskaita

Pirmininkaujanti valstybė narė

Sportas ir aplinka

Suinteresuotųjų valstybių narių grupė

Miestų plėtra, sportas gamtoje, aplinkos tvarumas svarbių sporto renginių kontekste, aplinką tausojančios ir energiją efektyviai naudojančios sporto bazės

2019–2020 m.

| — | Keitimasis žiniomis ir geriausios praktikos pavyzdžiais |
| --- | --- |

—

Keitimasis žiniomis ir geriausios praktikos pavyzdžiais

| — | Ataskaita |
| --- | --- |

—

Ataskaita

FR, DE, PT

Sporto diplomatija

Tyrimas

Sportas remiant ES išorės veiksmus

2017 m. antrasis pusmetis

| — | Rekomendacijos remiantis atvejų tyrimais ir gerąja praktika |
| --- | --- |

—

Rekomendacijos remiantis atvejų tyrimais ir gerąja praktika

Komisija

Seminaras

Komisijos aukšto lygio grupės tolesnė veikla, 2016 m. lapkričio mėn. Tarybos išvados ir seminaras sporto diplomatijos klausimais

2017 m. antrasis pusmetis

| — | Tolesnių veiksmų strategija |
| --- | --- |

—

Tolesnių veiksmų strategija

Komisija

---

(1)  Gero valdymo ekspertų grupė; „Iššūkiai: smurtas, nuo kurio nepilnamečiai turi būti apsaugoti sporte“, Rekomendacijos dėl jaunųjų sportininkų apsaugos ir vaikų teisių apsaugos sporte, 2016 m. liepos mėn., p. 12.

---

II PRIEDAS

Principai, susiję su darbo metodais, struktūromis ir ataskaitų teikimu

| — | Valstybių narių dalyvavimas ekspertų grupėse, klasterių susitikimuose ir suinteresuotųjų valstybių narių grupėse yra savanoriškas, dalyvauti gali visos valstybės narės. |
| --- | --- |

—

Valstybių narių dalyvavimas ekspertų grupėse, klasterių susitikimuose ir suinteresuotųjų valstybių narių grupėse yra savanoriškas, dalyvauti gali visos valstybės narės.

| — | Komisija užtikrins kuo tinkamesnį ir veiksmingesnį įvairių sričių ekspertų, įskaitant viešojo administravimo ir sporto srities suinteresuotuosius subjektus, dalyvavimą. |
| --- | --- |

—

Komisija užtikrins kuo tinkamesnį ir veiksmingesnį įvairių sričių ekspertų, įskaitant viešojo administravimo ir sporto srities suinteresuotuosius subjektus, dalyvavimą.

| — | Išsamios narystės Komisijos ekspertų grupėse ir jų darbo tvarkos taisyklės pateiktos 2016 m. gegužės 30 d. Komisijos sprendime (1). |
| --- | --- |

—

Išsamios narystės Komisijos ekspertų grupėse ir jų darbo tvarkos taisyklės pateiktos 2016 m. gegužės 30 d. Komisijos sprendime (1).

| — | Suinteresuotųjų valstybių narių grupės gali nustatyti savus darbo metodus ir struktūras atsižvelgdamos į savo specifinius poreikius ir siekiamus rezultatus. Komisija prireikus dalyvauja šių grupių veikloje. |
| --- | --- |

—

Suinteresuotųjų valstybių narių grupės gali nustatyti savus darbo metodus ir struktūras atsižvelgdamos į savo specifinius poreikius ir siekiamus rezultatus. Komisija prireikus dalyvauja šių grupių veikloje.

| — | Komisija Sporto darbo grupei teiks darbo atitinkamose ekspertų grupėse ir klasterių susitikimuose pažangos ataskaitas ir pateiks jų darbo rezultatus. Suinteresuotųjų valstybių narių grupės paskirs atstovą tokiam pačiam tikslui. |
| --- | --- |

—

Komisija Sporto darbo grupei teiks darbo atitinkamose ekspertų grupėse ir klasterių susitikimuose pažangos ataskaitas ir pateiks jų darbo rezultatus. Suinteresuotųjų valstybių narių grupės paskirs atstovą tokiam pačiam tikslui.

| — | Prireikus Tarybos Sporto darbo grupė teiks tolesnes rekomendacijas, kad būtų užtikrinti pageidaujami rezultatai ir laikomasi tvarkaraščio. |
| --- | --- |

—

Prireikus Tarybos Sporto darbo grupė teiks tolesnes rekomendacijas, kad būtų užtikrinti pageidaujami rezultatai ir laikomasi tvarkaraščio.

| — | Visų grupių posėdžių darbotvarkės ir posėdžių ataskaitos bus prieinamos visoms valstybėms narėms, neatsižvelgiant į jų dalyvavimo tam tikros srities veikloje mastą. Grupių veiklos rezultatai bus skelbiami ir platinami ES ir nacionaliniu lygmenimis. |
| --- | --- |

—

Visų grupių posėdžių darbotvarkės ir posėdžių ataskaitos bus prieinamos visoms valstybėms narėms, neatsižvelgiant į jų dalyvavimo tam tikros srities veikloje mastą. Grupių veiklos rezultatai bus skelbiami ir platinami ES ir nacionaliniu lygmenimis.

| — | Rezultatais, pasiektais taikant įvairius darbo metodus, bus remiamasi Komisijai rengiant darbo plano įgyvendinimo ataskaitą. |
| --- | --- |

—

Rezultatais, pasiektais taikant įvairius darbo metodus, bus remiamasi Komisijai rengiant darbo plano įgyvendinimo ataskaitą.

---

(1)  2016 m. gegužės 30 d. Komisijos sprendimas C(2016) 3301) final, kuriuo nustatomos Komisijos ekspertų grupių kūrimo ir veiklos horizontaliosios taisyklės.

---

REKOMENDACIJOS

Taryba

| 15.6.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 189/15 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 189/15

---

TARYBOS REKOMENDACIJA

2017 m. gegužės 22 d.

dėl Europos mokymosi visą gyvenimą kvalifikacijų sandaros, kuria panaikinama 2008 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos rekomendacija dėl Europos mokymosi visą gyvenimą kvalifikacijų sąrangos kūrimo

(2017/C 189/03)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 165 ir 166 straipsnius,

atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | kvalifikacijos turi įvairią paskirtį. Jos darbdaviams parodo, ką kvalifikacijų turėtojai iš esmės išmano ir moka daryti (t. y. mokymosi rezultatus). Jos gali būti būtina sąlyga norint dirbti pagal tam tikras reglamentuojamas profesijas. Jos padeda švietimo ir mokymo institucijoms ir paslaugų teikėjams nustatyti asmens išsimokslinimo lygį ir turinį. Jos taip pat yra svarbios asmeniui kaip asmeninių laimėjimų išraiška. Todėl kvalifikacijos atlieka svarbų vaidmenį didinant galimybes įsidarbinti, palengvinant judumą ir galimybes toliau mokytis; |
| --- | --- |

(1)

kvalifikacijos turi įvairią paskirtį. Jos darbdaviams parodo, ką kvalifikacijų turėtojai iš esmės išmano ir moka daryti (t. y. mokymosi rezultatus). Jos gali būti būtina sąlyga norint dirbti pagal tam tikras reglamentuojamas profesijas. Jos padeda švietimo ir mokymo institucijoms ir paslaugų teikėjams nustatyti asmens išsimokslinimo lygį ir turinį. Jos taip pat yra svarbios asmeniui kaip asmeninių laimėjimų išraiška. Todėl kvalifikacijos atlieka svarbų vaidmenį didinant galimybes įsidarbinti, palengvinant judumą ir galimybes toliau mokytis;

| (2) | kvalifikacijos yra formalus kompetentingos institucijos atliekamo vertinimo ir patvirtinimo proceso rezultatas ir paprastai išreiškiamos dokumentais, pavyzdžiui, pažymėjimais ar diplomais. Jomis patvirtinama, kad asmuo pasiekė konkrečius standartus atitinkančių mokymosi rezultatų. Tų mokymosi rezultatų gali būti pasiekta įvairiais būdais formaliojo, neformaliojo arba savaiminio mokymosi aplinkoje – tiek nacionaliniu, tiek tarptautiniu lygmeniu. Informacija apie mokymosi rezultatus turėtų būti nesunkiai prieinama ir skaidri; |
| --- | --- |

(2)

kvalifikacijos yra formalus kompetentingos institucijos atliekamo vertinimo ir patvirtinimo proceso rezultatas ir paprastai išreiškiamos dokumentais, pavyzdžiui, pažymėjimais ar diplomais. Jomis patvirtinama, kad asmuo pasiekė konkrečius standartus atitinkančių mokymosi rezultatų. Tų mokymosi rezultatų gali būti pasiekta įvairiais būdais formaliojo, neformaliojo arba savaiminio mokymosi aplinkoje – tiek nacionaliniu, tiek tarptautiniu lygmeniu. Informacija apie mokymosi rezultatus turėtų būti nesunkiai prieinama ir skaidri;

| (3) | 2008 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos rekomendacija dėl Europos mokymosi visą gyvenimą kvalifikacijų sąrangos kūrimo (1) buvo sukurta bendra aštuonių lygių susiejimo sistema, išreikšta mokymosi rezultatais pagal didėjantį kvalifikacijos lygį. Šiais lygiais naudojamasi kaip skirtingų kvalifikacijų sistemų ir jų lygių atitikties nustatymo priemone. Europos mokymosi visą gyvenimą kvalifikacijų sandara (EKS) siekiama didinti žmonių kvalifikacijų skaidrumą, palyginamumą ir perkeliamumą; |
| --- | --- |

(3)

2008 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos rekomendacija dėl Europos mokymosi visą gyvenimą kvalifikacijų sąrangos kūrimo (1) buvo sukurta bendra aštuonių lygių susiejimo sistema, išreikšta mokymosi rezultatais pagal didėjantį kvalifikacijos lygį. Šiais lygiais naudojamasi kaip skirtingų kvalifikacijų sistemų ir jų lygių atitikties nustatymo priemone. Europos mokymosi visą gyvenimą kvalifikacijų sandara (EKS) siekiama didinti žmonių kvalifikacijų skaidrumą, palyginamumą ir perkeliamumą;

| (4) | šia rekomendacija siekiama platesnių tikslų – padėti modernizuoti švietimo ir mokymo sistemas ir didinti darbuotojų bei besimokančių asmenų galimybes įsidarbinti, judumą ir socialinę integraciją. Ja taip pat siekiama geriau susieti formalųjį, neformalųjį bei savaiminį mokymąsi ir remti įvairiose aplinkose pasiektų mokymosi rezultatų patvirtinimą; |
| --- | --- |

(4)

šia rekomendacija siekiama platesnių tikslų – padėti modernizuoti švietimo ir mokymo sistemas ir didinti darbuotojų bei besimokančių asmenų galimybes įsidarbinti, judumą ir socialinę integraciją. Ja taip pat siekiama geriau susieti formalųjį, neformalųjį bei savaiminį mokymąsi ir remti įvairiose aplinkose pasiektų mokymosi rezultatų patvirtinimą;

| (5) | valstybės narės yra parengusios arba rengia nacionalines kvalifikacijų sandaras pagal mokymosi rezultatus ir susieja jas su EKS taikydamos „susiejimo“ procesą. EKS lygiai ir mokymosi rezultatų aprašai padeda didinti įvairių nacionalinių sistemų kvalifikacijų skaidrumą ir palyginamumą. Jie taip pat padeda visuotinai pereiti prie mokymosi rezultatais grindžiamo švietimo ir mokymo. Susiejimas su EKS turėtų būti atliekamas naudojant nacionalines kvalifikacijų sandaras arba, jei tokių nėra, nacionalines kvalifikacijų sistemas (toliau – nacionalinės kvalifikacijų sandaros ar sistemos); |
| --- | --- |

(5)

valstybės narės yra parengusios arba rengia nacionalines kvalifikacijų sandaras pagal mokymosi rezultatus ir susieja jas su EKS taikydamos „susiejimo“ procesą. EKS lygiai ir mokymosi rezultatų aprašai padeda didinti įvairių nacionalinių sistemų kvalifikacijų skaidrumą ir palyginamumą. Jie taip pat padeda visuotinai pereiti prie mokymosi rezultatais grindžiamo švietimo ir mokymo. Susiejimas su EKS turėtų būti atliekamas naudojant nacionalines kvalifikacijų sandaras arba, jei tokių nėra, nacionalines kvalifikacijų sistemas (toliau – nacionalinės kvalifikacijų sandaros ar sistemos);

| (6) | kvalifikacijos yra skaidresnės ir labiau palyginamos, kai jos išdėstomos dokumentuose, kuriuose pateikiama nuoroda į taikytiną EKS lygį ir aprašomi pasiekti mokymosi rezultatai; |
| --- | --- |

(6)

kvalifikacijos yra skaidresnės ir labiau palyginamos, kai jos išdėstomos dokumentuose, kuriuose pateikiama nuoroda į taikytiną EKS lygį ir aprašomi pasiekti mokymosi rezultatai;

| (7) | įgyvendinant EKS Sąjungos ir nacionaliniu lygmenimis ir siekiant užtikrinti jai kuo platesnę paramą, reikėtų įtraukti daug įvairių suinteresuotųjų subjektų. Pagrindiniai suinteresuotieji subjektai – tai visi besimokantys asmenys, švietimo ir mokymo paslaugų teikėjai, kvalifikacijas tvirtinančios institucijos, kokybės užtikrinimo įstaigos, darbdaviai, profesinės sąjungos, pramonės, prekybos ir amatų rūmai, organizacijos, dalyvaujančios pripažįstant akademines ir profesines kvalifikacijas, įdarbinimo tarnybos ir tarnybos, atsakingos už migrantų integraciją; |
| --- | --- |

(7)

įgyvendinant EKS Sąjungos ir nacionaliniu lygmenimis ir siekiant užtikrinti jai kuo platesnę paramą, reikėtų įtraukti daug įvairių suinteresuotųjų subjektų. Pagrindiniai suinteresuotieji subjektai – tai visi besimokantys asmenys, švietimo ir mokymo paslaugų teikėjai, kvalifikacijas tvirtinančios institucijos, kokybės užtikrinimo įstaigos, darbdaviai, profesinės sąjungos, pramonės, prekybos ir amatų rūmai, organizacijos, dalyvaujančios pripažįstant akademines ir profesines kvalifikacijas, įdarbinimo tarnybos ir tarnybos, atsakingos už migrantų integraciją;

| (8) | 2013 m. gruodžio 19 d. ataskaitoje Europos Parlamentui ir Tarybai dėl EKS įvertinimo Komisija padarė išvadą, kad EKS yra plačiai pripažįstama kaip atskaitos taškas kuriant nacionalines kvalifikacijų sandaras, diegiant mokymosi rezultatais grindžiamą požiūrį ir didinant įgūdžių ir kompetencijų skaidrumą ir pripažinimą. Joje buvo pabrėžta, kad Sąjunga turėtų sudaryti galimybes besimokantiems asmenims ir darbuotojams padidinti savo įgūdžių ir kompetencijų matomumą, kad ir kur jie būtų įgyti; |
| --- | --- |

(8)

2013 m. gruodžio 19 d. ataskaitoje Europos Parlamentui ir Tarybai dėl EKS įvertinimo Komisija padarė išvadą, kad EKS yra plačiai pripažįstama kaip atskaitos taškas kuriant nacionalines kvalifikacijų sandaras, diegiant mokymosi rezultatais grindžiamą požiūrį ir didinant įgūdžių ir kompetencijų skaidrumą ir pripažinimą. Joje buvo pabrėžta, kad Sąjunga turėtų sudaryti galimybes besimokantiems asmenims ir darbuotojams padidinti savo įgūdžių ir kompetencijų matomumą, kad ir kur jie būtų įgyti;

| (9) | toje ataskaitoje Komisija taip pat padarė išvadą, kad EKS patariamoji grupė teikė veiksmingas rekomendacijas nacionaliniams susiejimo procesams ir sukūrė dalyvaujančių šalių tarpusavio pasitikėjimo ir supratimo atmosferą. Ji taip pat padarė išvadą, kad EKS nacionalinių koordinavimo punktų veiksmingumas didele dalimi priklauso nuo to, kaip glaudžiai jie susieti su nacionaliniu susiejimo proceso valdymu; |
| --- | --- |

(9)

toje ataskaitoje Komisija taip pat padarė išvadą, kad EKS patariamoji grupė teikė veiksmingas rekomendacijas nacionaliniams susiejimo procesams ir sukūrė dalyvaujančių šalių tarpusavio pasitikėjimo ir supratimo atmosferą. Ji taip pat padarė išvadą, kad EKS nacionalinių koordinavimo punktų veiksmingumas didele dalimi priklauso nuo to, kaip glaudžiai jie susieti su nacionaliniu susiejimo proceso valdymu;

| (10) | atsižvelgiant į teigiamą EKS patariamosios grupės įvertinimą itin svarbu tęsti tos grupės veiklą siekiant užtikrinti nuoseklų, darnų, skaidrų ir koordinuotą šios rekomendacijos įgyvendinimą; |
| --- | --- |

(10)

atsižvelgiant į teigiamą EKS patariamosios grupės įvertinimą itin svarbu tęsti tos grupės veiklą siekiant užtikrinti nuoseklų, darnų, skaidrų ir koordinuotą šios rekomendacijos įgyvendinimą;

| (11) | įgūdžių ir kvalifikacijų skaidrumas bei pripažinimas yra vienas iš naujų prioritetų pagal 2015 m. Tarybos ir Komisijos Europos bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityje strateginės programos („ET 2020“) įgyvendinimo bendrą ataskaitą. Toje ataskaitoje pabrėžiama, kad EKS turėtų būti toliau plėtojama siekiant didinti kvalifikacijų skaidrumą ir palyginamumą. Kalbant apie naujai atvykusius migrantus, joje taip pat pabrėžiama, kad esamos skaidrumo priemonės galėtų padėti geriau suprasti užsienio kvalifikacijas Sąjungoje ir atvirkščiai; |
| --- | --- |

(11)

įgūdžių ir kvalifikacijų skaidrumas bei pripažinimas yra vienas iš naujų prioritetų pagal 2015 m. Tarybos ir Komisijos Europos bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityje strateginės programos („ET 2020“) įgyvendinimo bendrą ataskaitą. Toje ataskaitoje pabrėžiama, kad EKS turėtų būti toliau plėtojama siekiant didinti kvalifikacijų skaidrumą ir palyginamumą. Kalbant apie naujai atvykusius migrantus, joje taip pat pabrėžiama, kad esamos skaidrumo priemonės galėtų padėti geriau suprasti užsienio kvalifikacijas Sąjungoje ir atvirkščiai;

| (12) | dėl didesnio pasitikėjimo, kvalifikacijų supratimo ir palyginamumo EKS ir su ja susietos nacionalinės kvalifikacijų sandaros ar sistemos gali padėti plėtoti esamą pripažinimo praktiką. Tuo gali būti palengvintas pripažinimo mokymosi ir darbo tikslais procesas. Visa apimančiomis kvalifikacijų sandaromis, pavyzdžiui, EKS, galėtų būti naudojamasi kaip informavimo priemonėmis pripažinimo praktikoje, kaip paminėta pagal Kvalifikacijų, susijusių su aukštuoju mokslu, pripažinimo Europos regiono valstybėse konvenciją priimtoje Rekomendacijoje dėl kvalifikacijų sandarų naudojimo pripažįstant užsienio kvalifikacijas; |
| --- | --- |

(12)

dėl didesnio pasitikėjimo, kvalifikacijų supratimo ir palyginamumo EKS ir su ja susietos nacionalinės kvalifikacijų sandaros ar sistemos gali padėti plėtoti esamą pripažinimo praktiką. Tuo gali būti palengvintas pripažinimo mokymosi ir darbo tikslais procesas. Visa apimančiomis kvalifikacijų sandaromis, pavyzdžiui, EKS, galėtų būti naudojamasi kaip informavimo priemonėmis pripažinimo praktikoje, kaip paminėta pagal Kvalifikacijų, susijusių su aukštuoju mokslu, pripažinimo Europos regiono valstybėse konvenciją priimtoje Rekomendacijoje dėl kvalifikacijų sandarų naudojimo pripažįstant užsienio kvalifikacijas;

| (13) | nacionalinės kvalifikacijų sandaros ir sistemos ilgainiui kinta, todėl susiejimą su EKS prireikus reikėtų peržiūrėti ir atnaujinti; |
| --- | --- |

(13)

nacionalinės kvalifikacijų sandaros ir sistemos ilgainiui kinta, todėl susiejimą su EKS prireikus reikėtų peržiūrėti ir atnaujinti;

| (14) | siekiant remti besimokančių asmenų ir darbuotojų judumą tiek sektorių ir geografinėse ribose, tiek už jų, itin svarbus pasitikėjimas kvalifikacijų, kurios priklauso su EKS susietoms nacionalinėms kvalifikacijų sandaroms ar sistemoms (toliau – EKS lygį atitinkančios kvalifikacijos), kokybe ir lygiu. 2008 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos rekomendacijoje dėl Europos mokymosi visą gyvenimą kvalifikacijų sąrangos kūrimo pateikti bendri aukštojo mokslo ir profesinio rengimo ir mokymo kokybės užtikrinimo principai. Jais buvo paisoma valstybių narių atsakomybės už kokybės užtikrinimo priemones, taikomas nacionalinėms kvalifikacijoms, remiantis subsidiarumo principu. Šių bendrųjų principų pagrindas yra Europos aukštojo mokslo erdvės kokybės užtikrinimo standartai ir gairės ir Europos profesinio mokymo kokybės užtikrinimo orientacinė sistema; |
| --- | --- |

(14)

siekiant remti besimokančių asmenų ir darbuotojų judumą tiek sektorių ir geografinėse ribose, tiek už jų, itin svarbus pasitikėjimas kvalifikacijų, kurios priklauso su EKS susietoms nacionalinėms kvalifikacijų sandaroms ar sistemoms (toliau – EKS lygį atitinkančios kvalifikacijos), kokybe ir lygiu. 2008 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos rekomendacijoje dėl Europos mokymosi visą gyvenimą kvalifikacijų sąrangos kūrimo pateikti bendri aukštojo mokslo ir profesinio rengimo ir mokymo kokybės užtikrinimo principai. Jais buvo paisoma valstybių narių atsakomybės už kokybės užtikrinimo priemones, taikomas nacionalinėms kvalifikacijoms, remiantis subsidiarumo principu. Šių bendrųjų principų pagrindas yra Europos aukštojo mokslo erdvės kokybės užtikrinimo standartai ir gairės ir Europos profesinio mokymo kokybės užtikrinimo orientacinė sistema;

| (15) | būtų galima išnagrinėti galimybę sukurti registrą ne aukštojo mokslo srityje, skirtą kokybės užtikrinimo sistemų, susijusių su kvalifikacija, stebėsenos įstaigoms; |
| --- | --- |

(15)

būtų galima išnagrinėti galimybę sukurti registrą ne aukštojo mokslo srityje, skirtą kokybės užtikrinimo sistemų, susijusių su kvalifikacija, stebėsenos įstaigoms;

| (16) | kreditų sistemos gali padėti asmenims daryti pažangą mokantis, nes jomis sudaromos sąlygos lankstiems mokymosi būdams ir perėjimui iš vieno lygio į kitą ir nuo vienos švietimo ir mokymo rūšies prie kitos bei iš vienos valstybės į kitą suteikiant besimokantiems asmenims galimybę kaupti ir perkelti skirtingus mokymosi rezultatus, pasiektus skirtingomis mokymosi aplinkybėmis, įskaitant e. mokymąsi ir neformalųjį bei savaiminį mokymąsi. Laikantis mokymosi rezultatais grindžiamo požiūrio taip pat galima sudaryti palankesnes sąlygas nustatyti, suteikti ir įvertinti visas kvalifikacijas arba jų sudedamąsias dalis; |
| --- | --- |

(16)

kreditų sistemos gali padėti asmenims daryti pažangą mokantis, nes jomis sudaromos sąlygos lankstiems mokymosi būdams ir perėjimui iš vieno lygio į kitą ir nuo vienos švietimo ir mokymo rūšies prie kitos bei iš vienos valstybės į kitą suteikiant besimokantiems asmenims galimybę kaupti ir perkelti skirtingus mokymosi rezultatus, pasiektus skirtingomis mokymosi aplinkybėmis, įskaitant e. mokymąsi ir neformalųjį bei savaiminį mokymąsi. Laikantis mokymosi rezultatais grindžiamo požiūrio taip pat galima sudaryti palankesnes sąlygas nustatyti, suteikti ir įvertinti visas kvalifikacijas arba jų sudedamąsias dalis;

| (17) | tiek nacionalinio, tiek Europos lygmens kreditų sistemos veikia institucinėmis aplinkybėmis, pavyzdžiui, aukštojo mokslo ar profesinio rengimo ir mokymo srityse. Europos aukštojo mokslo erdvėje Europos lygmeniu sukurta aukštajam mokslui skirta Europos kreditų perkėlimo ir kaupimo sistema. Profesinio rengimo ir mokymo srityje kuriama Europos profesinio mokymo kreditų sistema vadovaujantis 2009 m. birželio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos rekomendacija dėl Europos profesinio mokymo kreditų sistemos (ECVET) sukūrimo (2). Prireikus galėtų būti skatinamos nacionalinių kvalifikacijų sandarų ir kreditų sistemų sąsajos; |
| --- | --- |

(17)

tiek nacionalinio, tiek Europos lygmens kreditų sistemos veikia institucinėmis aplinkybėmis, pavyzdžiui, aukštojo mokslo ar profesinio rengimo ir mokymo srityse. Europos aukštojo mokslo erdvėje Europos lygmeniu sukurta aukštajam mokslui skirta Europos kreditų perkėlimo ir kaupimo sistema. Profesinio rengimo ir mokymo srityje kuriama Europos profesinio mokymo kreditų sistema vadovaujantis 2009 m. birželio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos rekomendacija dėl Europos profesinio mokymo kreditų sistemos (ECVET) sukūrimo (2). Prireikus galėtų būti skatinamos nacionalinių kvalifikacijų sandarų ir kreditų sistemų sąsajos;

| (18) | nors Sąjungos acquis teisėtos migracijos ir prieglobsčio srityje pripažįstant kvalifikacijas numatytas vienodas požiūris kaip ir į piliečius ir net palengvinimo priemonės, kalbant apie asmenis, kuriems suteikta tarptautinė apsauga pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/95/ES (3), tretinį išsilavinimą turinčių trečiųjų šalių piliečių, kurie yra pernelyg aukštos kvalifikacijos ir nepakankamai užimti, skaičius tebėra didelis. Sąjungos ir trečiųjų šalių bendradarbiavimas kvalifikacijų skaidrumo srityje gali paskatinti migrantų integraciją į Sąjungos darbo rinkas. Dėl didėjančių migracijos srautų į Sąjungą ir iš jos būtina geriau suprasti ir sąžiningai pripažinti ne Sąjungoje įgytas kvalifikacijas; |
| --- | --- |

(18)

nors Sąjungos acquis teisėtos migracijos ir prieglobsčio srityje pripažįstant kvalifikacijas numatytas vienodas požiūris kaip ir į piliečius ir net palengvinimo priemonės, kalbant apie asmenis, kuriems suteikta tarptautinė apsauga pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/95/ES (3), tretinį išsilavinimą turinčių trečiųjų šalių piliečių, kurie yra pernelyg aukštos kvalifikacijos ir nepakankamai užimti, skaičius tebėra didelis. Sąjungos ir trečiųjų šalių bendradarbiavimas kvalifikacijų skaidrumo srityje gali paskatinti migrantų integraciją į Sąjungos darbo rinkas. Dėl didėjančių migracijos srautų į Sąjungą ir iš jos būtina geriau suprasti ir sąžiningai pripažinti ne Sąjungoje įgytas kvalifikacijas;

| (19) | pagrindinės EKS savybės, būtent, mokymosi rezultatais grindžiamas požiūris, lygių aprašų apibrėžtis ir susiejimo kriterijų nustatymas, kaip tai išplėtojo EKS patariamoji grupė, buvo įkvėpimo šaltinis kuriant nacionalines ir regionų kvalifikacijų sandaras visame pasaulyje. Vis daugiau trečiųjų šalių ir regionų siekia, kad jų kvalifikacijų sandara ir EKS būtų glaudžiau susietos; |
| --- | --- |

(19)

pagrindinės EKS savybės, būtent, mokymosi rezultatais grindžiamas požiūris, lygių aprašų apibrėžtis ir susiejimo kriterijų nustatymas, kaip tai išplėtojo EKS patariamoji grupė, buvo įkvėpimo šaltinis kuriant nacionalines ir regionų kvalifikacijų sandaras visame pasaulyje. Vis daugiau trečiųjų šalių ir regionų siekia, kad jų kvalifikacijų sandara ir EKS būtų glaudžiau susietos;

| (20) | Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2005/36/EB (4) numatyta, kad reglamentuojamųjų profesijų bendroji rengimo struktūra gali būti parengta Komisijos deleguotuoju aktu, nustatant bendrą žinių, įgūdžių ir kompetencijų derinį. Bendros mokymo programos turi būti grindžiamos EKS lygiais. Susiejimas su EKS kvalifikacijų lygiais neturi daryti poveikio galimybei patekti į darbo rinką, jeigu profesinės kvalifikacijos pripažintos pagal Direktyvą 2005/36/EB; |
| --- | --- |

(20)

Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2005/36/EB (4) numatyta, kad reglamentuojamųjų profesijų bendroji rengimo struktūra gali būti parengta Komisijos deleguotuoju aktu, nustatant bendrą žinių, įgūdžių ir kompetencijų derinį. Bendros mokymo programos turi būti grindžiamos EKS lygiais. Susiejimas su EKS kvalifikacijų lygiais neturi daryti poveikio galimybei patekti į darbo rinką, jeigu profesinės kvalifikacijos pripažintos pagal Direktyvą 2005/36/EB;

| (21) | Europos aukštojo mokslo erdvės kvalifikacijų sandaroje pateikiami aukštojo mokslo trumposios pakopos (kuri gali būti susieta su pirmąja pakopa arba gali įeiti į pirmąją pakopą), pirmosios, antrosios ir trečiosios pakopų aprašai. Aprašant kiekvieną pakopą nurodomi pasiekimai ir gebėjimai, susiję su pabaigus šią pakopą suteiktomis kvalifikacijomis. EKS atitinka Europos aukštojo mokslo erdvės kvalifikacijų sandarą ir jos pakopų aprašus. Europos aukštojo mokslo erdvės kvalifikacijų sandaros trumpoji pakopa (kuri gali būti susieta su pirmąja pakopa arba gali įeiti į pirmąją pakopą), pirmoji, antroji ir trečioji pakopos atitinkamai atitinka EKS 5–8 lygius; |
| --- | --- |

(21)

Europos aukštojo mokslo erdvės kvalifikacijų sandaroje pateikiami aukštojo mokslo trumposios pakopos (kuri gali būti susieta su pirmąja pakopa arba gali įeiti į pirmąją pakopą), pirmosios, antrosios ir trečiosios pakopų aprašai. Aprašant kiekvieną pakopą nurodomi pasiekimai ir gebėjimai, susiję su pabaigus šią pakopą suteiktomis kvalifikacijomis. EKS atitinka Europos aukštojo mokslo erdvės kvalifikacijų sandarą ir jos pakopų aprašus. Europos aukštojo mokslo erdvės kvalifikacijų sandaros trumpoji pakopa (kuri gali būti susieta su pirmąja pakopa arba gali įeiti į pirmąją pakopą), pirmoji, antroji ir trečioji pakopos atitinkamai atitinka EKS 5–8 lygius;

| (22) | Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu 2241/2004/EB (5) žmonėms padedama geriau informuoti apie savo įgūdžius, kompetencijas ir kvalifikacijas; |
| --- | --- |

(22)

Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu 2241/2004/EB (5) žmonėms padedama geriau informuoti apie savo įgūdžius, kompetencijas ir kvalifikacijas;

| (23) | Komisija rengia Europos įgūdžių, gebėjimų, kvalifikacijos ir profesijų klasifikatorių (ESCO). Naudojamas savanoriškai jis galėtų padėti užtikrinti geresnį švietimo ir užimtumo tarpusavio ryšį. Duomenys, kuriuos, atsižvelgdamos į EKS, parengė valstybės narės, galėtų būti naudingi rengiant šį klasifikatorių; |
| --- | --- |

(23)

Komisija rengia Europos įgūdžių, gebėjimų, kvalifikacijos ir profesijų klasifikatorių (ESCO). Naudojamas savanoriškai jis galėtų padėti užtikrinti geresnį švietimo ir užimtumo tarpusavio ryšį. Duomenys, kuriuos, atsižvelgdamos į EKS, parengė valstybės narės, galėtų būti naudingi rengiant šį klasifikatorių;

| (24) | informacija apie nacionalinių kvalifikacijų sandarų ar sistemų susiejimo su EKS procesą ir EKS lygį atitinkančias kvalifikacijas, turėtų būti lengvai prieinama visuomenei. Šio tikslo būtų lengviau siekti, jeigu būtų naudojamos bendros duomenų struktūros ir formatai. Be to, būtų lengviau suprasti ir naudoti paskelbtą informaciją apie kvalifikacijas; |
| --- | --- |

(24)

informacija apie nacionalinių kvalifikacijų sandarų ar sistemų susiejimo su EKS procesą ir EKS lygį atitinkančias kvalifikacijas, turėtų būti lengvai prieinama visuomenei. Šio tikslo būtų lengviau siekti, jeigu būtų naudojamos bendros duomenų struktūros ir formatai. Be to, būtų lengviau suprasti ir naudoti paskelbtą informaciją apie kvalifikacijas;

| (25) | įgyvendinant EKS, nacionalines kvalifikacijų sandaras ar sistemas ir įgūdžių, kompetencijų ir kvalifikacijų skaidrumo bei pripažinimo priemones, įskaitant kokybės užtikrinimo priemones, kreditų kaupimo ir perkėlimo priemones bei priemones, parengtas atsižvelgiant į Europos aukštojo mokslo erdvę įgūdžių, kompetencijų ir kvalifikacijų skaidrumo bei pripažinimo srityje, turėtų būti užtikrinamas suderinamumas, papildomumas ir sinergija nacionaliniu ir Sąjungos lygmenimis; |
| --- | --- |

(25)

įgyvendinant EKS, nacionalines kvalifikacijų sandaras ar sistemas ir įgūdžių, kompetencijų ir kvalifikacijų skaidrumo bei pripažinimo priemones, įskaitant kokybės užtikrinimo priemones, kreditų kaupimo ir perkėlimo priemones bei priemones, parengtas atsižvelgiant į Europos aukštojo mokslo erdvę įgūdžių, kompetencijų ir kvalifikacijų skaidrumo bei pripažinimo srityje, turėtų būti užtikrinamas suderinamumas, papildomumas ir sinergija nacionaliniu ir Sąjungos lygmenimis;

| (26) | EKS turėtų būti plėtojama ją visapusiškai derinant su galiojančia Europos bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityje strategine programa „ET 2020“ ir būsimomis Europos ET strateginėmis programomis; |
| --- | --- |

(26)

EKS turėtų būti plėtojama ją visapusiškai derinant su galiojančia Europos bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityje strategine programa „ET 2020“ ir būsimomis Europos ET strateginėmis programomis;

| (27) | ši rekomendacija nepakeičia ir neapibrėžia nacionalinių kvalifikacijų sandarų ar sistemų. EKS neapibūdinamos specifinės kvalifikacijos ar asmens kompetencijos, o konkrečios kvalifikacijos turėtų būti siejamos su atitinkamu EKS lygiu naudojantis atitinkamomis nacionalinėmis kvalifikacijų sistemomis; |
| --- | --- |

(27)

ši rekomendacija nepakeičia ir neapibrėžia nacionalinių kvalifikacijų sandarų ar sistemų. EKS neapibūdinamos specifinės kvalifikacijos ar asmens kompetencijos, o konkrečios kvalifikacijos turėtų būti siejamos su atitinkamu EKS lygiu naudojantis atitinkamomis nacionalinėmis kvalifikacijų sistemomis;

| (28) | šia rekomendacija EKS įtvirtinama kaip bendra aštuonių lygių susiejimo sandara, išreikšta mokymosi rezultatais, kuriais naudojamasi kaip skirtingų kvalifikacijų sandarų ar sistemų ir jų lygių atitikties nustatymo priemone; |
| --- | --- |

(28)

šia rekomendacija EKS įtvirtinama kaip bendra aštuonių lygių susiejimo sandara, išreikšta mokymosi rezultatais, kuriais naudojamasi kaip skirtingų kvalifikacijų sandarų ar sistemų ir jų lygių atitikties nustatymo priemone;

| (29) | atsižvelgiant į neprivalomą šios rekomendacijos pobūdį, ji atitinka subsidiarumo ir proporcingumo principus, nes remia ir papildo valstybių narių veiksmus palengvindama tolimesnį jų bendradarbiavimą, siekiant didinti žmonių kvalifikacijų skaidrumą, palyginamumą ir perkeliamumą. Ši rekomendacija turėtų būti įgyvendinama vadovaujantis nacionaline teise ir praktika; |
| --- | --- |

(29)

atsižvelgiant į neprivalomą šios rekomendacijos pobūdį, ji atitinka subsidiarumo ir proporcingumo principus, nes remia ir papildo valstybių narių veiksmus palengvindama tolimesnį jų bendradarbiavimą, siekiant didinti žmonių kvalifikacijų skaidrumą, palyginamumą ir perkeliamumą. Ši rekomendacija turėtų būti įgyvendinama vadovaujantis nacionaline teise ir praktika;

REKOMENDUOJA VALSTYBĖMS NARĖMS, ATSIŽVELGIANT Į JŲ NACIONALINES APLINKYBES,

| 1. | naudoti EKS, kad susietų savo nacionalines kvalifikacijų sandaras ar sistemas ir palygintų visas kvalifikacijų rūšis ir lygius Sąjungoje, kurie priklauso nacionalinėms kvalifikacijų sandaroms ar sistemoms, visų pirma susiejant savo kvalifikacijų lygius su II priede nurodytais EKS lygiais ir taikant III priede išdėstytus kriterijus; |
| --- | --- |

1.

naudoti EKS, kad susietų savo nacionalines kvalifikacijų sandaras ar sistemas ir palygintų visas kvalifikacijų rūšis ir lygius Sąjungoje, kurie priklauso nacionalinėms kvalifikacijų sandaroms ar sistemoms, visų pirma susiejant savo kvalifikacijų lygius su II priede nurodytais EKS lygiais ir taikant III priede išdėstytus kriterijus;

| 2. | deramai atsižvelgiant į nacionalines aplinkybes, peržiūrėti ir prireikus atnaujinti nacionalinių kvalifikacijų sandarų ar sistemų lygių susiejimą su II priede nurodytais EKS lygiais, taikant III priede nurodytus kriterijus; |
| --- | --- |

2.

deramai atsižvelgiant į nacionalines aplinkybes, peržiūrėti ir prireikus atnaujinti nacionalinių kvalifikacijų sandarų ar sistemų lygių susiejimą su II priede nurodytais EKS lygiais, taikant III priede nurodytus kriterijus;

| 3. | užtikrinti, kad EKS lygį atitinkančios kvalifikacijos atitiktų IV priede išdėstytus bendruosius kokybės užtikrinimo principus, nepažeidžiant nacionalinių kokybės užtikrinimo principų, kurie taikomi nacionalinėms kvalifikacijoms; |
| --- | --- |

3.

užtikrinti, kad EKS lygį atitinkančios kvalifikacijos atitiktų IV priede išdėstytus bendruosius kokybės užtikrinimo principus, nepažeidžiant nacionalinių kokybės užtikrinimo principų, kurie taikomi nacionalinėms kvalifikacijoms;

| 4. | prireikus skatinti kreditų sistemų ir nacionalinių kvalifikacijų sandarų ar sistemų sąsajas, atsižvelgiant į V priede išdėstytus bendruosius kreditų sistemoms taikomus principus, nedarant poveikio nacionaliniams sprendimams i) pasinaudoti kreditų sistemomis ir ii) jas sieti su nacionalinėmis kvalifikacijų sandaromis ar sistemomis. Taikant tuos bendruosius principus nebus pereita prie automatinio kvalifikacijų pripažinimo; |
| --- | --- |

4.

prireikus skatinti kreditų sistemų ir nacionalinių kvalifikacijų sandarų ar sistemų sąsajas, atsižvelgiant į V priede išdėstytus bendruosius kreditų sistemoms taikomus principus, nedarant poveikio nacionaliniams sprendimams i) pasinaudoti kreditų sistemomis ir ii) jas sieti su nacionalinėmis kvalifikacijų sandaromis ar sistemomis. Taikant tuos bendruosius principus nebus pereita prie automatinio kvalifikacijų pripažinimo;

| 5. | prireikus imtis priemonių, kad visuose naujai kompetentingų institucijų išduotuose kvalifikaciją patvirtinančiuose dokumentuose (pavyzdžiui, pažymėjimuose, diplomuose, pažymėjimų prieduose, diplomų prieduose) ir (arba) kvalifikacijų registruose būtų aiškiai nurodytas atitinkamas EKS lygis; |
| --- | --- |

5.

prireikus imtis priemonių, kad visuose naujai kompetentingų institucijų išduotuose kvalifikaciją patvirtinančiuose dokumentuose (pavyzdžiui, pažymėjimuose, diplomuose, pažymėjimų prieduose, diplomų prieduose) ir (arba) kvalifikacijų registruose būtų aiškiai nurodytas atitinkamas EKS lygis;

| 6. | viešai paskelbti susiejimo proceso rezultatus nacionaliniu ir Sąjungos lygmenimis ir, jei įmanoma, užtikrinti, kad informacija apie kvalifikacijas ir mokymosi rezultatus būtų prieinama ir skelbiama naudojant duomenų laukelius pagal VI priedą; |
| --- | --- |

6.

viešai paskelbti susiejimo proceso rezultatus nacionaliniu ir Sąjungos lygmenimis ir, jei įmanoma, užtikrinti, kad informacija apie kvalifikacijas ir mokymosi rezultatus būtų prieinama ir skelbiama naudojant duomenų laukelius pagal VI priedą;

| 7. | skatinti socialinius partnerius, viešąsias įdarbinimo tarnybas, švietimo paslaugų teikėjus, kokybės užtikrinimo įstaigas ir valdžios institucijas naudoti EKS, kad būtų galima lengviau palyginti kvalifikacijas ir užtikrinti mokymosi rezultatų skaidrumą; |
| --- | --- |

7.

skatinti socialinius partnerius, viešąsias įdarbinimo tarnybas, švietimo paslaugų teikėjus, kokybės užtikrinimo įstaigas ir valdžios institucijas naudoti EKS, kad būtų galima lengviau palyginti kvalifikacijas ir užtikrinti mokymosi rezultatų skaidrumą;

| 8. | užtikrinti EKS nacionalinių koordinavimo punktų įgyvendinamų užduočių tolesnį įgyvendinimą ir koordinavimą. Pagrindinės EKS nacionalinių koordinavimo punktų užduotys yra parama nacionalinėms institucijoms susiejant nacionalines kvalifikacijų sandaras ar sistemas su EKS ir EKS priartinimas prie asmenų ir organizacijų; |
| --- | --- |

8.

užtikrinti EKS nacionalinių koordinavimo punktų įgyvendinamų užduočių tolesnį įgyvendinimą ir koordinavimą. Pagrindinės EKS nacionalinių koordinavimo punktų užduotys yra parama nacionalinėms institucijoms susiejant nacionalines kvalifikacijų sandaras ar sistemas su EKS ir EKS priartinimas prie asmenų ir organizacijų;

REKOMENDUOJA KOMISIJAI, BENDRADARBIAUJANT SU VALSTYBĖMIS NARĖMIS IR SUINTERESUOTAISIAIS SUBJEKTAIS, EKS PATARIAMOJOJE GRUPĖJE:

| 9. | remti nuoseklų tolesnį EKS įgyvendinimą valstybėse narėse, lyginant ir aptariant metodikas, naudojamas kvalifikacijų išlyginimui nacionalinėse kvalifikacijų sandarose ar sistemose, deramai atsižvelgiant į nacionalines aplinkybes; |
| --- | --- |

9.

remti nuoseklų tolesnį EKS įgyvendinimą valstybėse narėse, lyginant ir aptariant metodikas, naudojamas kvalifikacijų išlyginimui nacionalinėse kvalifikacijų sandarose ar sistemose, deramai atsižvelgiant į nacionalines aplinkybes;

| 10. | deramai atsižvelgiant į nacionalines aplinkybes, remti mokymosi rezultatų aprašymo, naudojimo ir pritaikymo metodikų rengimą siekiant padidinti kvalifikacijų skaidrumą, supratimą ir palyginamumą; |
| --- | --- |

10.

deramai atsižvelgiant į nacionalines aplinkybes, remti mokymosi rezultatų aprašymo, naudojimo ir pritaikymo metodikų rengimą siekiant padidinti kvalifikacijų skaidrumą, supratimą ir palyginamumą;

| 11. | remti savanoriškų procedūrų, skirtų tarptautinių kvalifikacijų išlyginimui pasinaudojant nacionalinėmis kvalifikacijų sandaromis ar sistemomis, nustatymą ir valstybių narių tarpusavio keitimąsi informacija ir konsultacijas dėl tų procedūrų siekiant užtikrinti nuoseklumą; |
| --- | --- |

11.

remti savanoriškų procedūrų, skirtų tarptautinių kvalifikacijų išlyginimui pasinaudojant nacionalinėmis kvalifikacijų sandaromis ar sistemomis, nustatymą ir valstybių narių tarpusavio keitimąsi informacija ir konsultacijas dėl tų procedūrų siekiant užtikrinti nuoseklumą;

| 12. | parengti informacijos teikimo apie EKS gaires, visų pirma, kaip nurodyti EKS lygį naujai išduotuose pažymėjimuose, diplomuose ir prieduose ir (arba) kvalifikacijų registruose, vadovaujantis nacionalinėmis sistemomis ir pažymėjimus bei diplomus reglamentuojančiomis taisyklėmis; |
| --- | --- |

12.

parengti informacijos teikimo apie EKS gaires, visų pirma, kaip nurodyti EKS lygį naujai išduotuose pažymėjimuose, diplomuose ir prieduose ir (arba) kvalifikacijų registruose, vadovaujantis nacionalinėmis sistemomis ir pažymėjimus bei diplomus reglamentuojančiomis taisyklėmis;

| 13. | išnagrinėti galimybes kurti ir taikyti kriterijus ir procedūras, pagal kuriuos, laikantis tarptautinių susitarimų, būtų galima trečiųjų šalių nacionalines ir regionines kvalifikacijų sandaras palyginti su EKS; |
| --- | --- |

13.

išnagrinėti galimybes kurti ir taikyti kriterijus ir procedūras, pagal kuriuos, laikantis tarptautinių susitarimų, būtų galima trečiųjų šalių nacionalines ir regionines kvalifikacijų sandaras palyginti su EKS;

| 14. | sudaryti sąlygas tarpusavio mokymuisi bei valstybių narių keitimuisi geriausia patirtimi ir, jei tinka, valstybių narių prašymu palengvinti tarpusavio konsultavimąsi; |
| --- | --- |

14.

sudaryti sąlygas tarpusavio mokymuisi bei valstybių narių keitimuisi geriausia patirtimi ir, jei tinka, valstybių narių prašymu palengvinti tarpusavio konsultavimąsi;

REKOMENDUOJA KOMISIJAI:

| 15. | užtikrinti, kad įgyvendinant šią rekomendaciją būtų pasiremta veiksmais, kurie yra finansuojami iš atitinkamų Sąjungos programų lėšų; |
| --- | --- |

15.

užtikrinti, kad įgyvendinant šią rekomendaciją būtų pasiremta veiksmais, kurie yra finansuojami iš atitinkamų Sąjungos programų lėšų;

| 16. | užtikrinti veiksmingą EKS įgyvendinimo valdymą išlaikant ir visapusiškai remiant 2009 m. įsteigtą EKS patariamąją grupę, kurią sudaro valstybių narių ir kitų dalyvaujančių šalių, socialinių partnerių ir kitų suinteresuotųjų subjektų, jei taikytina, atstovai. EKS patariamoji grupė turėtų užtikrinti bendrą nuoseklumą ir skatinti skaidrumą bei pasitikėjimą nacionalinių kvalifikacijų sandarų ar sistemų susiejimo su EKS procesu; |
| --- | --- |

16.

užtikrinti veiksmingą EKS įgyvendinimo valdymą išlaikant ir visapusiškai remiant 2009 m. įsteigtą EKS patariamąją grupę, kurią sudaro valstybių narių ir kitų dalyvaujančių šalių, socialinių partnerių ir kitų suinteresuotųjų subjektų, jei taikytina, atstovai. EKS patariamoji grupė turėtų užtikrinti bendrą nuoseklumą ir skatinti skaidrumą bei pasitikėjimą nacionalinių kvalifikacijų sandarų ar sistemų susiejimo su EKS procesu;

| 17. | pateikti pažangos, padarytos po šios rekomendacijos priėmimo, ataskaitą, jei taikytina, atitinkamų švietimo, mokymo ir užimtumo politikos programų kontekste; |
| --- | --- |

17.

pateikti pažangos, padarytos po šios rekomendacijos priėmimo, ataskaitą, jei taikytina, atitinkamų švietimo, mokymo ir užimtumo politikos programų kontekste;

| 18. | bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis ir pasikonsultavus su atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais įvertinti veiksmus, kurių imtasi atsižvelgiant į šią rekomendaciją, ir ne vėliau kaip 2022 m. pateikti Tarybai ataskaitą apie įgytą patirtį ir poveikį ateičiai, įskaitant, jei reikia, galimą šios rekomendacijos peržiūrą ir patikslinimą. |
| --- | --- |

18.

bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis ir pasikonsultavus su atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais įvertinti veiksmus, kurių imtasi atsižvelgiant į šią rekomendaciją, ir ne vėliau kaip 2022 m. pateikti Tarybai ataskaitą apie įgytą patirtį ir poveikį ateičiai, įskaitant, jei reikia, galimą šios rekomendacijos peržiūrą ir patikslinimą.

2008 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos rekomendacija dėl Europos mokymosi visą gyvenimą kvalifikacijų sąrangos kūrimo yra panaikinama.

Priimta Briuselyje 2017 m. gegužės 22 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

E. BARTOLO

---

(1)  OL C 111, 2008 5 6, p. 1.

1

(2)  OL C 155, 2009 7 8, p. 11.

2

(3)  2011 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2011/95/ES dėl trečiųjų šalių piliečių ar asmenų be pilietybės priskyrimo prie tarptautinės apsaugos gavėjų, vienodo statuso pabėgėliams arba papildomą apsaugą galintiems gauti asmenims ir suteikiamos apsaugos pobūdžio reikalavimų (OL L 337, 2011 12 20, p. 9).

3

(4)  2005 m. rugsėjo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/36/EB dėl profesinių kvalifikacijų pripažinimo (OL L 255, 2005 9 30, p. 22).

4

(5)  2004 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 2241/2004/EB dėl bendros Bendrijos sistemos siekiant užtikrinti kvalifikacijų ir gebėjimų skaidrumą (Europasas) (OL L 390, 2004 12 31, p. 6).

5

---

I PRIEDAS

Apibrėžtys

Šioje rekomendacijoje vartojamų terminų apibrėžtys:

| a) | kvalifikacija – oficialus įvertinimo ir patvirtinimo proceso rezultatas, gaunamas kompetentingai institucijai nustačius, kad asmens mokymosi rezultatai atitinka nustatytuosius standartus; |
| --- | --- |

a)

kvalifikacija – oficialus įvertinimo ir patvirtinimo proceso rezultatas, gaunamas kompetentingai institucijai nustačius, kad asmens mokymosi rezultatai atitinka nustatytuosius standartus;

| b) | nacionalinė kvalifikacijų sistema – visi valstybės narės veiklos, susijusios su mokymosi pripažinimu ir kitais mechanizmais, kurie sieja švietimą ir mokymą su darbo rinka ir pilietine visuomene, aspektai. Tai apima institucijų tvarkos ir procesų, susijusių su kokybės užtikrinimu, kvalifikacijų vertinimu ir suteikimu, plėtojimą ir įgyvendinimą. Nacionalinė kvalifikacijų sistema gali būti sudaryta iš keleto posistemių, jai gali priklausyti nacionalinė kvalifikacijų sandara; |
| --- | --- |

b)

nacionalinė kvalifikacijų sistema – visi valstybės narės veiklos, susijusios su mokymosi pripažinimu ir kitais mechanizmais, kurie sieja švietimą ir mokymą su darbo rinka ir pilietine visuomene, aspektai. Tai apima institucijų tvarkos ir procesų, susijusių su kokybės užtikrinimu, kvalifikacijų vertinimu ir suteikimu, plėtojimą ir įgyvendinimą. Nacionalinė kvalifikacijų sistema gali būti sudaryta iš keleto posistemių, jai gali priklausyti nacionalinė kvalifikacijų sandara;

| c) | nacionalinė kvalifikacijų sandara – kvalifikacijų klasifikavimo pagal kriterijus, naudojamus konkretiems pasiektų mokymosi rezultatų lygiams nustatyti, priemonė, kuria siekiama integruoti ir koordinuoti nacionalines kvalifikacijų posistemes ir pagerinti kvalifikacijų skaidrumą, prieinamumą, raidą ir kokybę atsižvelgiant į darbo rinką ir pilietinę visuomenę; |
| --- | --- |

c)

nacionalinė kvalifikacijų sandara – kvalifikacijų klasifikavimo pagal kriterijus, naudojamus konkretiems pasiektų mokymosi rezultatų lygiams nustatyti, priemonė, kuria siekiama integruoti ir koordinuoti nacionalines kvalifikacijų posistemes ir pagerinti kvalifikacijų skaidrumą, prieinamumą, raidą ir kokybę atsižvelgiant į darbo rinką ir pilietinę visuomenę;

| d) | tarptautinė kvalifikacija – teisėtai įsteigto tarptautinio organo (asociacijos, organizacijos, ekonominės veiklos sektoriaus ar bendrovės) arba tarptautinio organo vardu veikiančio nacionalinio organo suteikta daugiau negu vienoje šalyje naudojama kvalifikacija, kuri apima mokymosi rezultatus, įvertintus remiantis tarptautinio organo nustatytais standartais; |
| --- | --- |

d)

tarptautinė kvalifikacija – teisėtai įsteigto tarptautinio organo (asociacijos, organizacijos, ekonominės veiklos sektoriaus ar bendrovės) arba tarptautinio organo vardu veikiančio nacionalinio organo suteikta daugiau negu vienoje šalyje naudojama kvalifikacija, kuri apima mokymosi rezultatus, įvertintus remiantis tarptautinio organo nustatytais standartais;

| e) | mokymosi rezultatai – konstatavimas to, ką besimokantis asmuo žino, supranta ir sugeba daryti pasibaigus mokymosi procesui; rezultatams apibrėžti vartojami terminai „žinios“, „įgūdžiai“ ir „atsakomybė ir savarankiškumas“; |
| --- | --- |

e)

mokymosi rezultatai – konstatavimas to, ką besimokantis asmuo žino, supranta ir sugeba daryti pasibaigus mokymosi procesui; rezultatams apibrėžti vartojami terminai „žinios“, „įgūdžiai“ ir „atsakomybė ir savarankiškumas“;

| f) | žinios – rezultatas, pasiektas mokymosi metu įsisavinant informaciją. Žinios yra su darbo arba studijų sritimi susijusių faktų, principų, teorijų ir praktikos visuma. EKS kontekste žinios apibūdinamos kaip teorinės ir (arba) faktinės; |
| --- | --- |

f)

žinios – rezultatas, pasiektas mokymosi metu įsisavinant informaciją. Žinios yra su darbo arba studijų sritimi susijusių faktų, principų, teorijų ir praktikos visuma. EKS kontekste žinios apibūdinamos kaip teorinės ir (arba) faktinės;

| g) | įgūdžiai – gebėjimas taikyti žinias ir naudoti praktinę patirtį atliekant užduotis ir sprendžiant problemas. EKS kontekste įgūdžiai apibūdinami kaip pažintiniai (jiems priklauso loginio, intuityviojo ir kūrybinio mąstymo pasitelkimas) ar praktiniai (jiems priklauso rankų miklumas ir metodų, medžiagų, priemonių bei įrankių naudojimas); |
| --- | --- |

g)

įgūdžiai – gebėjimas taikyti žinias ir naudoti praktinę patirtį atliekant užduotis ir sprendžiant problemas. EKS kontekste įgūdžiai apibūdinami kaip pažintiniai (jiems priklauso loginio, intuityviojo ir kūrybinio mąstymo pasitelkimas) ar praktiniai (jiems priklauso rankų miklumas ir metodų, medžiagų, priemonių bei įrankių naudojimas);

| h) | atsakomybė ir savarankiškumas – besimokančio asmens gebėjimas savarankiškai ir atsakingai taikyti žinias ir įgūdžius; |
| --- | --- |

h)

atsakomybė ir savarankiškumas – besimokančio asmens gebėjimas savarankiškai ir atsakingai taikyti žinias ir įgūdžius;

| i) | kompetencija – įrodytas gebėjimas naudoti žinias, įgūdžius, asmeninius, socialinius ir (arba) metodinius gebėjimus dirbant ar studijuojant ir siekiant profesinio bei asmeninio tobulėjimo; |
| --- | --- |

i)

kompetencija – įrodytas gebėjimas naudoti žinias, įgūdžius, asmeninius, socialinius ir (arba) metodinius gebėjimus dirbant ar studijuojant ir siekiant profesinio bei asmeninio tobulėjimo;

| j) | neformaliojo ir savaiminio mokymosi rezultatų patvirtinimas – procesas, kai kompetentinga institucija patvirtina, kad asmuo neformaliojo ir savaiminio mokymosi aplinkoje pasiekė mokymosi rezultatus, įvertintus pagal atitinkamą standartą; šį procesą sudaro keturi atskiri etapai: konkrečios asmens patirties nustatymas dialogo metu, asmens patirties patvirtinimas dokumentais, kad ji būtų matoma, formalus šios patirties vertinimas ir vertinimo rezultatų sertifikavimas, kuriuo remiantis gali būti įgyjama dalinė arba visiška kvalifikacija; |
| --- | --- |

j)

neformaliojo ir savaiminio mokymosi rezultatų patvirtinimas – procesas, kai kompetentinga institucija patvirtina, kad asmuo neformaliojo ir savaiminio mokymosi aplinkoje pasiekė mokymosi rezultatus, įvertintus pagal atitinkamą standartą; šį procesą sudaro keturi atskiri etapai: konkrečios asmens patirties nustatymas dialogo metu, asmens patirties patvirtinimas dokumentais, kad ji būtų matoma, formalus šios patirties vertinimas ir vertinimo rezultatų sertifikavimas, kuriuo remiantis gali būti įgyjama dalinė arba visiška kvalifikacija;

| k) | oficialus mokymosi rezultatų pripažinimas – procesas, kai kompetentinga institucija suteikia oficialų statusą pasiektiems mokymosi rezultatams tolesnių studijų ar darbo tikslais: i) suteikia kvalifikaciją (išduoda pažymėjimus, diplomus ar suteikia laipsnius), ii) patvirtina neformalųjį ir savaiminį mokymąsi, iii) patvirtina lygiavertiškumą, kreditus ar pritaiko išimtį; |
| --- | --- |

k)

oficialus mokymosi rezultatų pripažinimas – procesas, kai kompetentinga institucija suteikia oficialų statusą pasiektiems mokymosi rezultatams tolesnių studijų ar darbo tikslais: i) suteikia kvalifikaciją (išduoda pažymėjimus, diplomus ar suteikia laipsnius), ii) patvirtina neformalųjį ir savaiminį mokymąsi, iii) patvirtina lygiavertiškumą, kreditus ar pritaiko išimtį;

| l) | kreditas – patvirtinimas, kad kvalifikacijos dalį, kurią sudaro nuoseklus mokymosi rezultatų derinys, pagal suderintą standartą įvertino ir patvirtino kompetentinga institucija; kreditą suteikia kompetentingos institucijos asmeniui pasiekus apibrėžtus mokymosi rezultatus, kuriuos įrodo atitinkami vertinimai ir kurie gali būti išreikšti kiekybine verte (pvz., kreditais arba kredito taškais), įrodančia apskaičiuotą darbo krūvį, kurio asmeniui paprastai reikia, kad pasiektų atitinkamus mokymosi rezultatus; |
| --- | --- |

l)

kreditas – patvirtinimas, kad kvalifikacijos dalį, kurią sudaro nuoseklus mokymosi rezultatų derinys, pagal suderintą standartą įvertino ir patvirtino kompetentinga institucija; kreditą suteikia kompetentingos institucijos asmeniui pasiekus apibrėžtus mokymosi rezultatus, kuriuos įrodo atitinkami vertinimai ir kurie gali būti išreikšti kiekybine verte (pvz., kreditais arba kredito taškais), įrodančia apskaičiuotą darbo krūvį, kurio asmeniui paprastai reikia, kad pasiektų atitinkamus mokymosi rezultatus;

| m) | kreditų sistemos – kredito (-ų) pripažinimą palengvinanti skaidrumo priemonė. Šios sistemos gali apimti, inter alia, lygiaverčius atitikmenis, išimtis, vienetus ir (arba) modulius, kurie gali būti kaupiami ir perkeliami, mokymo paslaugų teikėjų, galinčių individualizuoti mokymosi būdus, autonomiją, taip pat neformaliojo ir savaiminio mokymosi rezultatų patvirtinimą; |
| --- | --- |

m)

kreditų sistemos – kredito (-ų) pripažinimą palengvinanti skaidrumo priemonė. Šios sistemos gali apimti, inter alia, lygiaverčius atitikmenis, išimtis, vienetus ir (arba) modulius, kurie gali būti kaupiami ir perkeliami, mokymo paslaugų teikėjų, galinčių individualizuoti mokymosi būdus, autonomiją, taip pat neformaliojo ir savaiminio mokymosi rezultatų patvirtinimą;

| n) | kreditų perkėlimas – procesas, kai asmenims, sukaupusiems kreditus vienomis aplinkybėmis, leidžiama, kad jie būtų įvertinti ir pripažinti kitomis aplinkybėmis. |
| --- | --- |

n)

kreditų perkėlimas – procesas, kai asmenims, sukaupusiems kreditus vienomis aplinkybėmis, leidžiama, kad jie būtų įvertinti ir pripažinti kitomis aplinkybėmis.

---

II PRIEDAS

Europos kvalifikacijų sandaros (EKS) lygių aprašai

| Kiekvienas iš 8 lygių aprašytas naudojant kelis aprašus, kuriuose nurodyti mokymosi rezultatai, atitinkantys to lygio kvalifikacijas bet kurioje kvalifikacijų sistemoje. |
| --- |
| | Žinios | Įgūdžiai | Atsakomybė ir savarankiškumas |
| | EKS kontekste žinios apibūdinamos kaip teorinės ir (arba) faktinės. | EKS kontekste įgūdžiai apibūdinami kaip pažintiniai (jiems priklauso loginio, intuityviojo ir kūrybinio mąstymo pasitelkimas) ir praktiniai (jiems priklauso rankų miklumas ir metodų, medžiagų, priemonių bei įrankių naudojimas). | EKS kontekste atsakomybė ir savarankiškumas apibūdinami kaip besimokančio asmens gebėjimas savarankiškai ir atsakingai taikyti žinias ir įgūdžius. |
| 1 lygis
  1 lygį atitinka šie mokymosi rezultatai: | pagrindinės bendrosios žinios | elementarūs įgūdžiai, reikalingi paprastoms užduotims atlikti | dirbti ar mokytis struktūrizuotame kontekste, tiesiogiai prižiūrint kitam asmeniui |
| 2 lygis
  2 lygį atitinka šie mokymosi rezultatai: | pagrindinės darbo arba mokymosi srities faktinės žinios | bendrieji pažintiniai ir praktiniai įgūdžiai, reikalingi tam, kad būtų naudojamasi tinkama informacija siekiant atlikti užduotis ir spręsti įprastas problemas naudojant paprastas taisykles ir priemones | dirbti ar mokytis prižiūrint kitam asmeniui, turint tam tikrą savarankiškumą |
| 3 lygis
  3 lygį atitinka šie mokymosi rezultatai: | darbo arba mokymosi srities faktų, principų, procesų ir bendrųjų sampratų žinojimas | pažintinių ir praktinių įgūdžių spektras, reikalingas užduotims atlikti ir problemoms spręsti pasirenkant ir taikant pagrindinius metodus, priemones, medžiagas ir informaciją | imtis atsakomybės už darbo arba mokymosi užduočių atlikimą
  sprendžiant problemas pritaikyti savo elgesį atsižvelgiant į aplinkybes |
| 4 lygis
  4 lygį atitinka šie mokymosi rezultatai: | faktinės ir teorinės plataus konteksto darbo arba mokymosi srities žinios | pažintinių ir praktinių įgūdžių spektras, reikalingas specifinėms darbo arba mokymosi srities problemoms spręsti | dirbti savarankiškai, vadovaujantis dažniausiai nuspėjamos, tačiau galinčios kisti darbo arba mokymosi aplinkos gairėmis
  prižiūrėti įprastą kitų darbą, imtis tam tikros atsakomybės už darbo arba mokymosi veiklos vertinimą ir gerinimą |
| 5 lygis (*1)

  5 lygį atitinka šie mokymosi rezultatai: | išsamios specializuotos faktinės ir teorinės darbo arba mokymosi srities žinios ir šių žinių ribų suvokimas | platus pažintinių ir praktinių įgūdžių spektras, reikalingas siekiant kūrybiškai spręsti abstrakčias problemas | vadovauti kitiems ir prižiūrėti jų veiklą darbo arba mokymosi aplinkoje, kai gali įvykti nenuspėjami pokyčiai
  peržiūrėti ir tobulinti savo ir kitų veiklą |
| 6 lygis (*2)

  6 lygį atitinka šie mokymosi rezultatai: | naujausios darbo arba mokymosi srities žinios, kurioms reikia kritinio teorijų ir principų supratimo | puikūs įgūdžiai, atskleidžiantys meistriškumą ir mokėjimą dirbti naujoviškai, reikalingi sprendžiant sudėtingas ir nenuspėjamas specializuotos darbo arba mokymosi srities problemas | vykdyti sudėtingą techninę arba profesinę veiklą arba projektus, imantis atsakomybės už sprendimų priėmimą nenuspėjamoje darbo arba mokymosi aplinkoje
  imtis atsakomybės už asmenų ir grupių profesinio tobulėjimo valdymą |
| 7 lygis (*3)

  7 lygį atitinka šie mokymosi rezultatai: | labai specializuotos žinios, kurių dalis yra naujausios darbo arba mokymosi srities žinios, kuriomis grindžiamas originalus mąstymas ir (arba) moksliniai tyrimai
  kritiškas vienos srities ir skirtingų sričių sąveikos žinių suvokimas | specializuoti problemų sprendimo įgūdžiai, reikalingi moksliniams tyrimams atlikti ir (arba) naujovėms diegti siekiant įgyti naujų žinių, sukurti naujas procedūras ir integruoti skirtingų sričių žinias | tvarkyti ir keisti darbo arba mokymosi aplinką, kuri yra sudėtinga, nenuspėjama ir kuriai reikalingi nauji strateginiai metodai
  imtis atsakomybės už profesinių žinių ir praktinės patirties praturtinimą ir (arba) už grupių strateginių rezultatų peržiūrą |
| 8 lygis (*4)

  8 lygį atitinka šie mokymosi rezultatai: | pažangiausios darbo arba mokymosi srities ir įvairių sričių sąveikos žinios | puikiausi ir labiausiai specializuoti įgūdžiai ir metodai, įskaitant sintezę ir vertinimą, kurių reikia sprendžiant kritines mokslinių tyrimų ir (arba) naujovių srities problemas ir plečiant bei iš naujo apibrėžiant esamas žinias arba profesinę praktiką | įrodyti didelį autoritetingumą, gebėjimą dirbti naujoviškai ir savarankiškai, visapusį mokslo ir profesijos išmanymą bei tvarų įsipareigojimą plėtoti naujas idėjas ar procesus būnant darbo ar studijų aplinkos, įskaitant mokslinius tyrimus, avangarde |
| Europos aukštojo mokslo erdvės kvalifikacijų sandaroje pateikiami trijų pakopų, dėl kurių 2005 m. gegužės mėn. Bergene vykusiame posėdyje Bolonijos proceso kontekste susitarė už aukštąjį mokslą atsakingi ministrai, aprašai. Kiekvienos pakopos apraše pateikiamas bendras teiginys apie įprastus pasiekimų ir gebėjimų, susijusių su užbaigus tą pakopą įgyjamomis kvalifikacijomis, lūkesčius. |

Kiekvienas iš 8 lygių aprašytas naudojant kelis aprašus, kuriuose nurodyti mokymosi rezultatai, atitinkantys to lygio kvalifikacijas bet kurioje kvalifikacijų sistemoje.

Žinios

Įgūdžiai

Atsakomybė ir savarankiškumas

EKS kontekste žinios apibūdinamos kaip teorinės ir (arba) faktinės.

EKS kontekste įgūdžiai apibūdinami kaip pažintiniai (jiems priklauso loginio, intuityviojo ir kūrybinio mąstymo pasitelkimas) ir praktiniai (jiems priklauso rankų miklumas ir metodų, medžiagų, priemonių bei įrankių naudojimas).

EKS kontekste atsakomybė ir savarankiškumas apibūdinami kaip besimokančio asmens gebėjimas savarankiškai ir atsakingai taikyti žinias ir įgūdžius.

1 lygis

1 lygį atitinka šie mokymosi rezultatai:

pagrindinės bendrosios žinios

elementarūs įgūdžiai, reikalingi paprastoms užduotims atlikti

dirbti ar mokytis struktūrizuotame kontekste, tiesiogiai prižiūrint kitam asmeniui

2 lygis

2 lygį atitinka šie mokymosi rezultatai:

pagrindinės darbo arba mokymosi srities faktinės žinios

bendrieji pažintiniai ir praktiniai įgūdžiai, reikalingi tam, kad būtų naudojamasi tinkama informacija siekiant atlikti užduotis ir spręsti įprastas problemas naudojant paprastas taisykles ir priemones

dirbti ar mokytis prižiūrint kitam asmeniui, turint tam tikrą savarankiškumą

3 lygis

3 lygį atitinka šie mokymosi rezultatai:

darbo arba mokymosi srities faktų, principų, procesų ir bendrųjų sampratų žinojimas

pažintinių ir praktinių įgūdžių spektras, reikalingas užduotims atlikti ir problemoms spręsti pasirenkant ir taikant pagrindinius metodus, priemones, medžiagas ir informaciją

imtis atsakomybės už darbo arba mokymosi užduočių atlikimą

sprendžiant problemas pritaikyti savo elgesį atsižvelgiant į aplinkybes

4 lygis

4 lygį atitinka šie mokymosi rezultatai:

faktinės ir teorinės plataus konteksto darbo arba mokymosi srities žinios

pažintinių ir praktinių įgūdžių spektras, reikalingas specifinėms darbo arba mokymosi srities problemoms spręsti

dirbti savarankiškai, vadovaujantis dažniausiai nuspėjamos, tačiau galinčios kisti darbo arba mokymosi aplinkos gairėmis

prižiūrėti įprastą kitų darbą, imtis tam tikros atsakomybės už darbo arba mokymosi veiklos vertinimą ir gerinimą

5 lygis (*1)

5 lygį atitinka šie mokymosi rezultatai:

išsamios specializuotos faktinės ir teorinės darbo arba mokymosi srities žinios ir šių žinių ribų suvokimas

platus pažintinių ir praktinių įgūdžių spektras, reikalingas siekiant kūrybiškai spręsti abstrakčias problemas

vadovauti kitiems ir prižiūrėti jų veiklą darbo arba mokymosi aplinkoje, kai gali įvykti nenuspėjami pokyčiai

peržiūrėti ir tobulinti savo ir kitų veiklą

6 lygis (*2)

6 lygį atitinka šie mokymosi rezultatai:

naujausios darbo arba mokymosi srities žinios, kurioms reikia kritinio teorijų ir principų supratimo

puikūs įgūdžiai, atskleidžiantys meistriškumą ir mokėjimą dirbti naujoviškai, reikalingi sprendžiant sudėtingas ir nenuspėjamas specializuotos darbo arba mokymosi srities problemas

vykdyti sudėtingą techninę arba profesinę veiklą arba projektus, imantis atsakomybės už sprendimų priėmimą nenuspėjamoje darbo arba mokymosi aplinkoje

imtis atsakomybės už asmenų ir grupių profesinio tobulėjimo valdymą

7 lygis (*3)

7 lygį atitinka šie mokymosi rezultatai:

labai specializuotos žinios, kurių dalis yra naujausios darbo arba mokymosi srities žinios, kuriomis grindžiamas originalus mąstymas ir (arba) moksliniai tyrimai

kritiškas vienos srities ir skirtingų sričių sąveikos žinių suvokimas

specializuoti problemų sprendimo įgūdžiai, reikalingi moksliniams tyrimams atlikti ir (arba) naujovėms diegti siekiant įgyti naujų žinių, sukurti naujas procedūras ir integruoti skirtingų sričių žinias

tvarkyti ir keisti darbo arba mokymosi aplinką, kuri yra sudėtinga, nenuspėjama ir kuriai reikalingi nauji strateginiai metodai

imtis atsakomybės už profesinių žinių ir praktinės patirties praturtinimą ir (arba) už grupių strateginių rezultatų peržiūrą

8 lygis (*4)

8 lygį atitinka šie mokymosi rezultatai:

pažangiausios darbo arba mokymosi srities ir įvairių sričių sąveikos žinios

puikiausi ir labiausiai specializuoti įgūdžiai ir metodai, įskaitant sintezę ir vertinimą, kurių reikia sprendžiant kritines mokslinių tyrimų ir (arba) naujovių srities problemas ir plečiant bei iš naujo apibrėžiant esamas žinias arba profesinę praktiką

įrodyti didelį autoritetingumą, gebėjimą dirbti naujoviškai ir savarankiškai, visapusį mokslo ir profesijos išmanymą bei tvarų įsipareigojimą plėtoti naujas idėjas ar procesus būnant darbo ar studijų aplinkos, įskaitant mokslinius tyrimus, avangarde

Europos aukštojo mokslo erdvės kvalifikacijų sandaroje pateikiami trijų pakopų, dėl kurių 2005 m. gegužės mėn. Bergene vykusiame posėdyje Bolonijos proceso kontekste susitarė už aukštąjį mokslą atsakingi ministrai, aprašai. Kiekvienos pakopos apraše pateikiamas bendras teiginys apie įprastus pasiekimų ir gebėjimų, susijusių su užbaigus tą pakopą įgyjamomis kvalifikacijomis, lūkesčius.

---

(*1)  Trumposios pakopos aprašas, kurį įgyvendinant Bolonijos procesą parengė Jungtinė kokybės iniciatyvinė grupė (ta pakopa gali įeiti į pirmąją pakopą arba būti su ja susieta), atitinka EKS 5 lygio mokymosi rezultatus.

(*2)  Pirmosios pakopos aprašas atitinka EKS 6 lygio mokymosi rezultatus.

(*3)  Antrosios pakopos aprašas atitinka EKS 7 lygio mokymosi rezultatus.

(*4)  Trečiosios pakopos aprašas atitinka EKS 8 lygio mokymosi rezultatus.

---

III PRIEDAS

Nacionalinių kvalifikacijų sandarų ar sistemų susiejimo su Europos kvalifikacijų sandara (EKS) kriterijai ir procedūros

| 1. | Visų atitinkamų nacionalinių įstaigų, dalyvaujančių susiejimo procese, atsakomybės sritis ir (arba) teisinę kompetenciją aiškiai nustatė ir paskelbė kompetentingos institucijos. |
| --- | --- |

1.

Visų atitinkamų nacionalinių įstaigų, dalyvaujančių susiejimo procese, atsakomybės sritis ir (arba) teisinę kompetenciją aiškiai nustatė ir paskelbė kompetentingos institucijos.

| 2. | Nacionalinių kvalifikacijų sandarų ar sistemų kvalifikacijų lygius ir EKS lygių aprašus sieja aiškus ir įrodomas ryšys. |
| --- | --- |

2.

Nacionalinių kvalifikacijų sandarų ar sistemų kvalifikacijų lygius ir EKS lygių aprašus sieja aiškus ir įrodomas ryšys.

| 3. | Nacionalinės kvalifikacijų sandaros ar sistemos ir jų kvalifikacijos grindžiamos mokymosi rezultatų principu bei tikslu ir yra susietos su neformaliojo ir savaiminio mokymosi rezultatų patvirtinimo tvarka ir atitinkamais atvejais kreditų sistemomis. |
| --- | --- |

3.

Nacionalinės kvalifikacijų sandaros ar sistemos ir jų kvalifikacijos grindžiamos mokymosi rezultatų principu bei tikslu ir yra susietos su neformaliojo ir savaiminio mokymosi rezultatų patvirtinimo tvarka ir atitinkamais atvejais kreditų sistemomis.

| 4. | Kvalifikacijų įtraukimo į nacionalinę kvalifikacijų sandarą ir kvalifikacijų vietos nacionalinėje kvalifikacijų sistemoje apibūdinimo procedūros yra skaidrios. |
| --- | --- |

4.

Kvalifikacijų įtraukimo į nacionalinę kvalifikacijų sandarą ir kvalifikacijų vietos nacionalinėje kvalifikacijų sistemoje apibūdinimo procedūros yra skaidrios.

| 5. | Nacionalinė (-ės) švietimo ir mokymo kokybės užtikrinimo sistema (-os) yra susieta (-os) su nacionalinėmis kvalifikacijų sandaromis ar sistemomis ir atitinka kokybės užtikrinimo principus, kaip nurodyta šios rekomendacijos IV priede. |
| --- | --- |

5.

Nacionalinė (-ės) švietimo ir mokymo kokybės užtikrinimo sistema (-os) yra susieta (-os) su nacionalinėmis kvalifikacijų sandaromis ar sistemomis ir atitinka kokybės užtikrinimo principus, kaip nurodyta šios rekomendacijos IV priede.

| 6. | Susiejimo procesas apima nurodytą atitinkamų kokybės užtikrinimo įstaigų susitarimą, kad susiejimo ataskaita atitinka reikiamas nacionalines kokybės užtikrinimo priemones, nuostatas ir praktiką. |
| --- | --- |

6.

Susiejimo procesas apima nurodytą atitinkamų kokybės užtikrinimo įstaigų susitarimą, kad susiejimo ataskaita atitinka reikiamas nacionalines kokybės užtikrinimo priemones, nuostatas ir praktiką.

| 7. | Susiejimo procese turi dalyvauti tarptautiniai ekspertai, o susiejimo ataskaitose turi būti rašytinis bent dviejų tarptautinių ekspertų iš dviejų skirtingų šalių pareiškimas dėl susiejimo proceso. |
| --- | --- |

7.

Susiejimo procese turi dalyvauti tarptautiniai ekspertai, o susiejimo ataskaitose turi būti rašytinis bent dviejų tarptautinių ekspertų iš dviejų skirtingų šalių pareiškimas dėl susiejimo proceso.

| 8. | Kompetentinga institucija ar institucijos patvirtina nacionalinių kvalifikacijų sandarų ar sistemų susiejimą su EKS. Kompetentingos institucijos, įskaitant EKS nacionalinius koordinavimo punktus, paskelbia vieną išsamią ataskaitą, kurioje aprašomas susiejimas ir jį patvirtinantys įrodymai; ataskaitoje atskirai aptariamas kiekvienas kriterijus. Ta pati ataskaita gali būti naudojama savarankiškam sertifikavimui pagal Europos aukštojo mokslo erdvės kvalifikacijų sandarą, laikantis joje nustatytų savarankiško sertifikavimo kriterijų. |
| --- | --- |

8.

Kompetentinga institucija ar institucijos patvirtina nacionalinių kvalifikacijų sandarų ar sistemų susiejimą su EKS. Kompetentingos institucijos, įskaitant EKS nacionalinius koordinavimo punktus, paskelbia vieną išsamią ataskaitą, kurioje aprašomas susiejimas ir jį patvirtinantys įrodymai; ataskaitoje atskirai aptariamas kiekvienas kriterijus. Ta pati ataskaita gali būti naudojama savarankiškam sertifikavimui pagal Europos aukštojo mokslo erdvės kvalifikacijų sandarą, laikantis joje nustatytų savarankiško sertifikavimo kriterijų.

| 9. | Per 6 mėnesius nuo susiejimo ataskaitos paskelbimo ar atnaujinimo valstybės narės ir kitos dalyvaujančios šalys paskelbia susiejimo ataskaitą ir palyginimo tikslais pateikia reikiamą informaciją atitinkamame europiniame portale. |
| --- | --- |

9.

Per 6 mėnesius nuo susiejimo ataskaitos paskelbimo ar atnaujinimo valstybės narės ir kitos dalyvaujančios šalys paskelbia susiejimo ataskaitą ir palyginimo tikslais pateikia reikiamą informaciją atitinkamame europiniame portale.

| 10. | Susiejimo procesui įvykus, visuose kompetentingų institucijų išduotuose naujuose dokumentuose, kurie yra susiję su kvalifikacijomis, kurios yra nacionalinių kvalifikacijų sandarų ar sistemų dalis (pvz., pažymėjimuose, diplomuose, pažymėjimų prieduose, diplomų prieduose), ir (arba) kvalifikacijų registruose turėtų būti aiškiai nurodytas atitinkamas EKS lygis, pasitelkus nacionalines kvalifikacijų sandaras ar sistemas. |
| --- | --- |

10.

Susiejimo procesui įvykus, visuose kompetentingų institucijų išduotuose naujuose dokumentuose, kurie yra susiję su kvalifikacijomis, kurios yra nacionalinių kvalifikacijų sandarų ar sistemų dalis (pvz., pažymėjimuose, diplomuose, pažymėjimų prieduose, diplomų prieduose), ir (arba) kvalifikacijų registruose turėtų būti aiškiai nurodytas atitinkamas EKS lygis, pasitelkus nacionalines kvalifikacijų sandaras ar sistemas.

---

IV PRIEDAS

Kokybės užtikrinimo principai, taikomi kvalifikacijoms, kurios yra įtrauktos į nacionalines kvalifikacijų sandaras ar sistemas, susietas su Europos kvalifikacijų sandara (EKS)

Turėtų būti užtikrinta visų EKS lygį atitinkančių kvalifikacijų kokybė, kad didėtų pasitikėjimas jų kokybe ir lygiu.

Atsižvelgiant į nacionalines aplinkybes ir sektorinius skirtumus EKS lygį atitinkančių kvalifikacijų kokybės užtikrinimas turėtų būti priemonė (1)
   (2):

| 1. | kuria būtų atsižvelgiama į kvalifikacijų struktūrą ir mokymosi rezultatais grindžiamo požiūrio laikymąsi; |
| --- | --- |

1.

kuria būtų atsižvelgiama į kvalifikacijų struktūrą ir mokymosi rezultatais grindžiamo požiūrio laikymąsi;

| 2. | kuria būtų užtikrinamas galiojantis ir patikimas vertinimas pagal sutartus ir skaidrius mokymosi rezultatais grindžiamus standartus ir atsižvelgiama į sertifikavimo procesą; |
| --- | --- |

2.

kuria būtų užtikrinamas galiojantis ir patikimas vertinimas pagal sutartus ir skaidrius mokymosi rezultatais grindžiamus standartus ir atsižvelgiama į sertifikavimo procesą;

| 3. | kurią sudarytų grįžtamojo ryšio mechanizmai ir nuolatinio tobulinimo procedūros; |
| --- | --- |

3.

kurią sudarytų grįžtamojo ryšio mechanizmai ir nuolatinio tobulinimo procedūros;

| 4. | kurią taikant visais proceso etapais būtų įtraukiami visi atitinkami suinteresuotieji subjektai; |
| --- | --- |

4.

kurią taikant visais proceso etapais būtų įtraukiami visi atitinkami suinteresuotieji subjektai;

| 5. | kurią sudarytų nuoseklūs vertinimo metodai, susiejant įsivertinimą ir išorės peržiūrą; |
| --- | --- |

5.

kurią sudarytų nuoseklūs vertinimo metodai, susiejant įsivertinimą ir išorės peržiūrą;

| 6. | kuri būtų sudedamoji įstaigų, suteikiančių EKS lygį atitinkančias kvalifikacijas, vidaus valdymo dalis, įskaitant subrangos veiklą; |
| --- | --- |

6.

kuri būtų sudedamoji įstaigų, suteikiančių EKS lygį atitinkančias kvalifikacijas, vidaus valdymo dalis, įskaitant subrangos veiklą;

| 7. | kuri būtų grindžiama aiškiais ir įvertinamais tikslais, standartais ir gairėmis; |
| --- | --- |

7.

kuri būtų grindžiama aiškiais ir įvertinamais tikslais, standartais ir gairėmis;

| 8. | kuri būtų remiama atitinkamais ištekliais; |
| --- | --- |

8.

kuri būtų remiama atitinkamais ištekliais;

| 9. | kuri apimtų esamų kokybės užtikrinimo veiklą vykdančių išorės stebėsenos įstaigų ar agentūrų reguliariai atliekamą peržiūrą; |
| --- | --- |

9.

kuri apimtų esamų kokybės užtikrinimo veiklą vykdančių išorės stebėsenos įstaigų ar agentūrų reguliariai atliekamą peržiūrą;

| 10. | kuri apimtų elektroninį prieinamumą prie vertinimo rezultatų. |
| --- | --- |

10.

kuri apimtų elektroninį prieinamumą prie vertinimo rezultatų.

---

(1)  Šie bendrieji principai visiškai atitinka Europos aukštojo mokslo erdvės kokybės užtikrinimo Europos standartus ir gaires (ESG) ir Europos profesinio mokymo kokybės užtikrinimo sistemą (EQAVET).

(2)  Priklausomai nuo nacionalinių aplinkybių šie principai gali būti netaikomi bendrajam lavinimui.

---

V PRIEDAS

Principai, taikomi kreditų sistemoms, kurios yra susijusios su nacionalinėmis kvalifikacijų sandaromis ar sistemomis, susietomis su Europos kvalifikacijų sandara (EKS) (1)

EKS ir nacionalinės kvalifikacijų sandaros ar sistemos, laikantis mokymosi rezultatais grindžiamo požiūrio, turėtų geriau padėti asmenims pereinant i) iš vieno švietimo ir mokymo lygio į kitą; ii) iš vieno švietimo ir mokymo sektoriaus į kitą; iii) iš švietimo ir mokymo sistemos į darbo rinką ir iv) iš vieno lygio ar sistemos į kitą savo valstybės viduje ir iš vienos valstybės į kitą. Nedarant poveikio nacionaliniams sprendimams i) pasinaudoti kreditų sistemomis ir ii) jas sieti su nacionalinėmis kvalifikacijų sandaromis ar sistemomis, įvairios kreditų sistemos atitinkamais atvejais turėtų veikti kartu su nacionalinėmis kvalifikacijų sandaromis ar sistemomis, kad būtų remiamas perėjimas ir palengvinama mokymosi pažanga. Todėl kreditų sistemos, susijusios su atitinkamai nacionalinėmis kvalifikacijų sandaromis ar sistemomis, turėtų atitikti toliau nurodytus principus:

| 1. | kreditų sistemomis turėtų būti remiami individualiai besimokantiems asmenims naudingi lankstūs mokymosi būdai; |
| --- | --- |

1.

kreditų sistemomis turėtų būti remiami individualiai besimokantiems asmenims naudingi lankstūs mokymosi būdai;

| 2. | kuriant ir plėtojant kvalifikacijas reikėtų sistemingai laikytis mokymosi rezultatais grindžiamo požiūrio, kad būtų galima lengviau perkelti kvalifikacijas (jų komponentus) ir daryti mokymosi pažangą; |
| --- | --- |

2.

kuriant ir plėtojant kvalifikacijas reikėtų sistemingai laikytis mokymosi rezultatais grindžiamo požiūrio, kad būtų galima lengviau perkelti kvalifikacijas (jų komponentus) ir daryti mokymosi pažangą;

| 3. | kreditų sistemomis turėtų būti padedama perkelti mokymosi rezultatus ir skatinama besimokančių asmenų pažanga už institucijų ir valstybių ribų; |
| --- | --- |

3.

kreditų sistemomis turėtų būti padedama perkelti mokymosi rezultatus ir skatinama besimokančių asmenų pažanga už institucijų ir valstybių ribų;

| 4. | kreditų sistemos turėtų būti grindžiamos aiškiu ir skaidriu kokybės užtikrinimu; |
| --- | --- |

4.

kreditų sistemos turėtų būti grindžiamos aiškiu ir skaidriu kokybės užtikrinimu;

| 5. | asmens įgyti kreditai turėtų būti patvirtinti dokumentais, nurodant pasiektus mokymosi rezultatus, kompetentingos kreditus suteikusios institucijos pavadinimą ir, jei reikia, atitinkamą kredito vertę; |
| --- | --- |

5.

asmens įgyti kreditai turėtų būti patvirtinti dokumentais, nurodant pasiektus mokymosi rezultatus, kompetentingos kreditus suteikusios institucijos pavadinimą ir, jei reikia, atitinkamą kredito vertę;

| 6. | kreditų perkėlimo ir kaupimo sistemomis turėtų būti užtikrinama sąveika su ankstesnio mokymosi rezultatų patvirtinimo tvarka, jas taikant kartu, kad būtų palengvintas perėjimas ir skatinama mokymosi pažanga; |
| --- | --- |

6.

kreditų perkėlimo ir kaupimo sistemomis turėtų būti užtikrinama sąveika su ankstesnio mokymosi rezultatų patvirtinimo tvarka, jas taikant kartu, kad būtų palengvintas perėjimas ir skatinama mokymosi pažanga;

| 7. | kreditų sistemos turėtų būti rengiamos ir tobulinamos suinteresuotiesiems subjektams bendradarbiaujant tarpusavyje atitinkamu nacionaliniu ir Europos lygmenimis. |
| --- | --- |

7.

kreditų sistemos turėtų būti rengiamos ir tobulinamos suinteresuotiesiems subjektams bendradarbiaujant tarpusavyje atitinkamu nacionaliniu ir Europos lygmenimis.

---

(1)  Šie bendrieji principai visiškai atitinka Europos kreditų perkėlimo ir kaupimo sistemą (ECTS) ir Europos profesinio mokymo kreditų sistemą (ECVET).

---

VI PRIEDAS

Į duomenų laukelius įtrauktini elementai elektroniniu būdu skelbiant informaciją apie EKS lygį atitinkančias kvalifikacijas

| DUOMENYS | Privalomieji / pasirenkamieji |
| --- | --- |
| Kvalifikacijos pavadinimas | Privaloma |
| Laukelis (*1) | Privaloma |
| Šalis/regionas (kodas) | Privaloma |
| EKS lygis | Privaloma |
| Kvalifikacijos aprašymas (*3) | Arba | Žinios | Privaloma |
| Įgūdžiai | Privaloma |
| Atsakomybė ir savarankiškumas | Privaloma |
| Arba | Laisvos formos teksto laukelis, kuriame apibūdinama, kokių žinių, supratimo ir gebėjimų tikimasi iš besimokančio asmens | Privaloma |
| Suteikiančioji įstaiga arba kompetentinga institucija (*2) | | Privaloma |
| Kreditų taškai/teorinis darbo krūvis, reikalingas mokymosi rezultatams pasiekti | | Pasirenkama |
| Vidaus kokybės užtikrinimo procesai | | Pasirenkama |
| Išorinė kokybės užtikrinimo/reguliavimo įstaiga | | Pasirenkama |
| Papildoma informacija apie kvalifikaciją | | Pasirenkama |
| Informacijos šaltinis | | Pasirenkama |
| Nuoroda į atitinkamus priedus | | Pasirenkama |
| Kvalifikacijos URL | | Pasirenkama |
| Informacijos kalba (kodas) | | Pasirenkama |
| Stojimo reikalavimai | | Pasirenkama |
| Galiojimo pabaigos data (jei aktualu) | | Pasirenkama |
| Kvalifikacijos įgijimo būdai | | Pasirenkama |
| Santykis su profesijomis ar profesinėmis sritimis | | Pasirenkama |

DUOMENYS

Privalomieji / pasirenkamieji

Kvalifikacijos pavadinimas

Privaloma

Laukelis (*1)

Privaloma

Šalis/regionas (kodas)

Privaloma

EKS lygis

Privaloma

Kvalifikacijos aprašymas (*3)

Arba

Žinios

Privaloma

Įgūdžiai

Privaloma

Atsakomybė ir savarankiškumas

Privaloma

Arba

Laisvos formos teksto laukelis, kuriame apibūdinama, kokių žinių, supratimo ir gebėjimų tikimasi iš besimokančio asmens

Privaloma

Suteikiančioji įstaiga arba kompetentinga institucija (*2)

Privaloma

Kreditų taškai/teorinis darbo krūvis, reikalingas mokymosi rezultatams pasiekti

Pasirenkama

Vidaus kokybės užtikrinimo procesai

Pasirenkama

Išorinė kokybės užtikrinimo/reguliavimo įstaiga

Pasirenkama

Papildoma informacija apie kvalifikaciją

Pasirenkama

Informacijos šaltinis

Pasirenkama

Nuoroda į atitinkamus priedus

Pasirenkama

Kvalifikacijos URL

Pasirenkama

Informacijos kalba (kodas)

Pasirenkama

Stojimo reikalavimai

Pasirenkama

Galiojimo pabaigos data (jei aktualu)

Pasirenkama

Kvalifikacijos įgijimo būdai

Pasirenkama

Santykis su profesijomis ar profesinėmis sritimis

Pasirenkama

---

(*1)  ISCED FoET2013.

(*2)  Būtinoji informacija, kurią reikia pateikti apie suteikiančiąją įstaigą arba kompetentingą instituciją, turėtų padėti surasti informaciją apie ją; tai būtų suteikiančiosios įstaigos arba kompetentingos institucijos pavadinimas arba, jei taikytina, suteikiančiųjų įstaigų arba kompetentingų institucijų grupės pavadinimas ir universalusis adresas (URL) arba kontaktinė informacija.

(*3)  Šis aprašymas pateikiamas laisvos formos teksto laukeliuose, netaikant reikalavimo naudoti standartinius terminus ir netaikant reikalavimo valstybėms narėms jį išversti į kitas ES kalbas.

---

II Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Komisija

| 15.6.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 189/29 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 189/29

---

Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta

(Byla M.8301 – GE / ATI / JV)

(Tekstas svarbus EEE)

(2017/C 189/04)

2017 m. birželio 2 d. Komisija nusprendė neprieštarauti pirmiau nurodytai koncentracijai, apie kurią pranešta, ir pripažinti ją suderinama su vidaus rinka. Šis sprendimas priimtas remiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 6 straipsnio 1 dalies b punktu. Visas sprendimo tekstas pateikiamas tik anglų kalba ir bus viešai paskelbtas iš jo pašalinus visą konfidencialią su verslu susijusią informaciją. Sprendimo tekstą bus galima rasti:

| — | Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių, |
| --- | --- |

—

Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių,

| — | elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lt). Dokumento Nr. 32017M8301. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Europos teisės aktų. |
| --- | --- |

—

elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lt). Dokumento Nr. 32017M8301. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Europos teisės aktų.

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1.

---

| 15.6.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 189/29 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 189/29

---

Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta

(Byla M.8190 – Weichai / Kion)

(Tekstas svarbus EEE)

(2017/C 189/05)

2017 m. vasario 15 d. Komisija nusprendė neprieštarauti pirmiau nurodytai koncentracijai, apie kurią pranešta, ir pripažinti ją suderinama su vidaus rinka. Šis sprendimas priimtas remiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 6 straipsnio 1 dalies b punktu. Visas sprendimo tekstas pateikiamas tik anglų kalba ir bus viešai paskelbtas iš jo pašalinus visą konfidencialią su verslu susijusią informaciją. Sprendimo tekstą bus galima rasti:

| — | Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių, |
| --- | --- |

—

Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių,

| — | elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lt). Dokumento Nr. 32017M8190. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Europos teisės aktų. |
| --- | --- |

—

elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lt). Dokumento Nr. 32017M8190. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Europos teisės aktų.

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1.

---

IV Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Taryba

| 15.6.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 189/30 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 189/30

---

Tarybos išvados dėl darbo su jaunimu vaidmens padedant jaunuoliams ugdyti esminius gyvenimo įgūdžius, kurie palengvina jų sėkmingą perėjimą į suaugusiųjų gyvenimą, aktyvų pilietiškumą ir profesinį gyvenimą

(2017/C 189/06)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

PRIMINDAMA:

| 1. | politinį šio klausimo kontekstą, išdėstytą šių išvadų I priede, |
| --- | --- |

1.

politinį šio klausimo kontekstą, išdėstytą šių išvadų I priede,

PRIPAŽĮSTA, KAD:

| 2. | Europos Sąjunga susiduria su dideliais ekonominiais ir socialiniais iššūkiais, iš dalies kylančiais dėl didėjančios migracijos ir finansų bei ekonomikos krizės padarinių; |
| --- | --- |

2.

Europos Sąjunga susiduria su dideliais ekonominiais ir socialiniais iššūkiais, iš dalies kylančiais dėl didėjančios migracijos ir finansų bei ekonomikos krizės padarinių;

| 3. | dėl šių pokyčių kyla ypatingų iššūkių dėl poveikio demokratinėms vertybėms, socialinei sanglaudai, užimtumo galimybėms ir profesiniam gyvenimui, taip pat jaunuolių, ypač rizikos grupės jaunuolių ir mažiau galimybių turinčių jaunuolių, įtraukčiai ir gerovei; |
| --- | --- |

3.

dėl šių pokyčių kyla ypatingų iššūkių dėl poveikio demokratinėms vertybėms, socialinei sanglaudai, užimtumo galimybėms ir profesiniam gyvenimui, taip pat jaunuolių, ypač rizikos grupės jaunuolių ir mažiau galimybių turinčių jaunuolių, įtraukčiai ir gerovei;

| 4. | norint sėkmingai reaguoti į šiuos iššūkius, svarbu stiprinti jaunuolių supratimą apie aktyvų pilietiškumą, jų teises ir pareigas, jų pripažinimą ir pagarbą demokratinėms vertybėms, kultūrų įvairovei, jų saviraiškos ir tikėjimo laisvės garantijas, jiems įgyjant būtinų gyvenimo įgūdžių (1); |
| --- | --- |

4.

norint sėkmingai reaguoti į šiuos iššūkius, svarbu stiprinti jaunuolių supratimą apie aktyvų pilietiškumą, jų teises ir pareigas, jų pripažinimą ir pagarbą demokratinėms vertybėms, kultūrų įvairovei, jų saviraiškos ir tikėjimo laisvės garantijas, jiems įgyjant būtinų gyvenimo įgūdžių (1);

| 5. | ugdyti gyvenimo įgūdžius yra vienodai svarbu ne tik siekiant sumažinti didelio jaunimo nedarbo poveikį ekonominei, politinei, socialinei sritims ir žmogui, bet ir siekiant padėti jaunuoliams apsispręsti dėl savo ateities ir ją kurti per kokybišką užimtumą, socialinę įtrauktį ir aktyvų pilietiškumą, |
| --- | --- |

5.

ugdyti gyvenimo įgūdžius yra vienodai svarbu ne tik siekiant sumažinti didelio jaunimo nedarbo poveikį ekonominei, politinei, socialinei sritims ir žmogui, bet ir siekiant padėti jaunuoliams apsispręsti dėl savo ateities ir ją kurti per kokybišką užimtumą, socialinę įtrauktį ir aktyvų pilietiškumą,

ATSIŽVELGDAMA Į:

| 6. | Tarybos rezoliuciją dėl naujos įgūdžių darbotvarkės siekiant įtraukios ir konkurencingos Europos
   (2), ypač į tai, kad Taryba pripažįsta, jog „svarbu patenkinti ne tik neatidėliotinus darbo rinkos poreikius, tačiau sutelkti dėmesį ir į tuos švietimo ir mokymo aspektus, kurie gali paskatinti inovacijas, verslumą ir kūrybiškumą, suformuoti sektorius, sukurti darbo vietų ir naujų rinkų, įgalėti asmenis (įskaitant ir pažeidžiamiausius), praturtinti demokratinį gyvenimą ir ugdyti veiklius, talentingus ir aktyvius piliečius“; |
| --- | --- |

6.

Tarybos rezoliuciją dėl naujos įgūdžių darbotvarkės siekiant įtraukios ir konkurencingos Europos
   (2), ypač į tai, kad Taryba pripažįsta, jog „svarbu patenkinti ne tik neatidėliotinus darbo rinkos poreikius, tačiau sutelkti dėmesį ir į tuos švietimo ir mokymo aspektus, kurie gali paskatinti inovacijas, verslumą ir kūrybiškumą, suformuoti sektorius, sukurti darbo vietų ir naujų rinkų, įgalėti asmenis (įskaitant ir pažeidžiamiausius), praturtinti demokratinį gyvenimą ir ugdyti veiklius, talentingus ir aktyvius piliečius“;

| 7. | Rekomendacijos dėl bendrųjų visą gyvenimą trunkančio mokymosi gebėjimų (3) peržiūrą, kuri suteikia galimybę vadovautis įtraukiu požiūriu į kompetencijų, kurios gali padėti jaunuoliams ir palengvinti jų sėkmingą perėjimą į suaugusiųjų gyvenimą, aktyvų pilietiškumą ir profesinį gyvenimą, ugdymą. Daugelis šiose Tarybos išvadose apibrėžtų gyvenimo įgūdžių jau yra įvardyti dabartinėje Europos bendrųjų kompetencijų sistemoje, nors ten vartojami ir kitokie terminai, |
| --- | --- |

7.

Rekomendacijos dėl bendrųjų visą gyvenimą trunkančio mokymosi gebėjimų (3) peržiūrą, kuri suteikia galimybę vadovautis įtraukiu požiūriu į kompetencijų, kurios gali padėti jaunuoliams ir palengvinti jų sėkmingą perėjimą į suaugusiųjų gyvenimą, aktyvų pilietiškumą ir profesinį gyvenimą, ugdymą. Daugelis šiose Tarybos išvadose apibrėžtų gyvenimo įgūdžių jau yra įvardyti dabartinėje Europos bendrųjų kompetencijų sistemoje, nors ten vartojami ir kitokie terminai,

PABRĖŽIA, KAD:

| 8. | nors yra daug aspektų, siejamų su jaunimo nedarbo ir iš to išplaukiančios socialinės dislokacijos bei politinio susvetimėjimo keliamų iššūkių atrėmimu, jaunimo sektorius, vykdant veiksmingą darbą su jaunimu, turi atlikti vaidmenį sudarant galimybių jaunuoliams įgyti ir ugdyti gyvenimo įgūdžius, kurie padeda kuo labiau padidinti jų potencialą ir padeda jiems susikurti ir gyventi visavertį ir produktyvų asmeninį, socialinį ir profesinį gyvenimą. Tokie gyvenimo įgūdžiai taip pat gali padėti užkirsti kelią marginalizacijai ir atremti propagandą, retoriką ir elgseną, kuri gali būti siejama su radikalėjimu, galinčiu privesti prie smurtinio ekstremizmo, |
| --- | --- |

8.

nors yra daug aspektų, siejamų su jaunimo nedarbo ir iš to išplaukiančios socialinės dislokacijos bei politinio susvetimėjimo keliamų iššūkių atrėmimu, jaunimo sektorius, vykdant veiksmingą darbą su jaunimu, turi atlikti vaidmenį sudarant galimybių jaunuoliams įgyti ir ugdyti gyvenimo įgūdžius, kurie padeda kuo labiau padidinti jų potencialą ir padeda jiems susikurti ir gyventi visavertį ir produktyvų asmeninį, socialinį ir profesinį gyvenimą. Tokie gyvenimo įgūdžiai taip pat gali padėti užkirsti kelią marginalizacijai ir atremti propagandą, retoriką ir elgseną, kuri gali būti siejama su radikalėjimu, galinčiu privesti prie smurtinio ekstremizmo,

PRIPAŽĮSTA, KAD:

| 9. | nors darbas su jaunimu gali reikšti įvairiausias priemones, projektus, programas, veiklos sritis ir iniciatyvas, kuriuos įgyvendina įvairūs organizatoriai įvairioje aplinkoje, išskirtinė darbo su jaunimu praktikos ypatybė ir tai, į ką jis labiausiai nukreiptas, yra jaunuolių asmeninė ir socialinė raida; |
| --- | --- |

9.

nors darbas su jaunimu gali reikšti įvairiausias priemones, projektus, programas, veiklos sritis ir iniciatyvas, kuriuos įgyvendina įvairūs organizatoriai įvairioje aplinkoje, išskirtinė darbo su jaunimu praktikos ypatybė ir tai, į ką jis labiausiai nukreiptas, yra jaunuolių asmeninė ir socialinė raida;

| 10. | veiksmingas darbas su jaunimu gali daryti teigiamą poveikį jaunuoliams






  — | ugdant jų kompetencijas ir taip skatinant jų asmeninę raidą, |
| --- | --- | --- |

10.

veiksmingas darbas su jaunimu gali daryti teigiamą poveikį jaunuoliams

—

ugdant jų kompetencijas ir taip skatinant jų asmeninę raidą,

| — | propaguojant ir skatinant teigiamas socialines vertybes, elgesio manieras ir nuostatas, visų pirma jų santykiuose su kitais asmenimis, |
| --- | --- |

—

propaguojant ir skatinant teigiamas socialines vertybes, elgesio manieras ir nuostatas, visų pirma jų santykiuose su kitais asmenimis,

| — | ugdant jų kūrybinius ir novatoriškus gebėjimus ir potencialą, kurie padės jiems sėkmingai dalyvauti profesiniame gyvenime, |
| --- | --- |

—

ugdant jų kūrybinius ir novatoriškus gebėjimus ir potencialą, kurie padės jiems sėkmingai dalyvauti profesiniame gyvenime,

| — | skatinant demokratines vertybes ir taip stiprinant aktyvų pilietiškumą ir demokratinį dalyvavimą; |
| --- | --- |

—

skatinant demokratines vertybes ir taip stiprinant aktyvų pilietiškumą ir demokratinį dalyvavimą;

| 11. | gyvenimo įgūdžiai yra pozityvaus, asertyvaus ir į problemų sprendimą orientuoto elgesio manieros, demonstruojamos tinkamai ir atsakingai kasdieniame gyvenime – namuose, internete, bendruomenėje, švietimo/mokymo aplinkoje ir darbo vietoje. Šios manieros – tai tam tikri asmeniniai ir socialiniai įgūdžiai, įgyti per švietimą ir mokymą, darbą su jaunimu, neformalųjį ir savaiminį mokymąsi, ir juos galima pritaikyti siekiant spręsti sunkumus, klausimus ir problemas, su kuriais įprastai susiduriama kasdieniame žmogaus gyvenime, |
| --- | --- |

11.

gyvenimo įgūdžiai yra pozityvaus, asertyvaus ir į problemų sprendimą orientuoto elgesio manieros, demonstruojamos tinkamai ir atsakingai kasdieniame gyvenime – namuose, internete, bendruomenėje, švietimo/mokymo aplinkoje ir darbo vietoje. Šios manieros – tai tam tikri asmeniniai ir socialiniai įgūdžiai, įgyti per švietimą ir mokymą, darbą su jaunimu, neformalųjį ir savaiminį mokymąsi, ir juos galima pritaikyti siekiant spręsti sunkumus, klausimus ir problemas, su kuriais įprastai susiduriama kasdieniame žmogaus gyvenime,

PRITARIA TAM, KAD:

| 12. | gyvenimo įgūdžiai yra svarbūs visiems jaunuoliams, tačiau jie turi ypač didelę reikšmę ir svarbą rizikos grupės jaunuoliams ir mažiau galimybių turintiems jaunuoliams, tai pat jų užimtumo poreikiams, socialinei įtraukčiai ir demokratiniam dalyvavimui; |
| --- | --- |

12.

gyvenimo įgūdžiai yra svarbūs visiems jaunuoliams, tačiau jie turi ypač didelę reikšmę ir svarbą rizikos grupės jaunuoliams ir mažiau galimybių turintiems jaunuoliams, tai pat jų užimtumo poreikiams, socialinei įtraukčiai ir demokratiniam dalyvavimui;

| 13. | skatinimas ir rūpinimasis, kad jaunuoliai įgytų gyvenimo įgūdžių ir juos ugdytų, gali būti neatsiejama jaunimo politikos dalis tiek Europos, tiek valstybių narių lygmenimis, |
| --- | --- |

13.

skatinimas ir rūpinimasis, kad jaunuoliai įgytų gyvenimo įgūdžių ir juos ugdytų, gali būti neatsiejama jaunimo politikos dalis tiek Europos, tiek valstybių narių lygmenimis,

PAŽYMI, KAD:

| 14. | II priede pateikiamas gyvenimo įgūdžių, nurodant tam tikrus jų raiškos ypatumus, kompendiumas. Šis kompendiumas nėra preskriptyvus ar išimtinis – jame atsispindi tie gyvenimo įgūdžiai, kuriuos vykdant darbą su jaunimu galima geriausiai skatinti ir padėti jaunuoliams juos įgyti; (4) |
| --- | --- |

14.

II priede pateikiamas gyvenimo įgūdžių, nurodant tam tikrus jų raiškos ypatumus, kompendiumas. Šis kompendiumas nėra preskriptyvus ar išimtinis – jame atsispindi tie gyvenimo įgūdžiai, kuriuos vykdant darbą su jaunimu galima geriausiai skatinti ir padėti jaunuoliams juos įgyti; (4)

| 15. | II priede apibrėžti gyvenimo įgūdžiai kinta, ir valstybės narės bei atitinkami Europos, nacionaliniai ir vietos suinteresuotieji subjektai turi nuspręsti, kokiems gyvenimo įgūdžiams reikėtų teikti pirmenybę, kaip jie turi būti pristatomi ir skatinami, |
| --- | --- |

15.

II priede apibrėžti gyvenimo įgūdžiai kinta, ir valstybės narės bei atitinkami Europos, nacionaliniai ir vietos suinteresuotieji subjektai turi nuspręsti, kokiems gyvenimo įgūdžiams reikėtų teikti pirmenybę, kaip jie turi būti pristatomi ir skatinami,

PRAŠO VALSTYBIŲ NARIŲ, LAIKANTIS SUBSIDIARUMO PRINCIPO:

| 16. | skatinti darbo su jaunimu, kuriuo siekiama ugdyti jaunuolių gyvenimo įgūdžius, indėlį jaunimo politikos programose ir priemonėse, skirtose jaunuoliams remti; |
| --- | --- |

16.

skatinti darbo su jaunimu, kuriuo siekiama ugdyti jaunuolių gyvenimo įgūdžius, indėlį jaunimo politikos programose ir priemonėse, skirtose jaunuoliams remti;

| 17. | skleisti ir propaguoti tarp darbo su jaunimu organizatorių mokymo priemones, metodiką ir praktiką (visų pirmą tas, kurias parengė jaunimo darbuotojai), kurios gali padėti jaunuoliams įgyti gyvenimo įgūdžių; |
| --- | --- |

17.

skleisti ir propaguoti tarp darbo su jaunimu organizatorių mokymo priemones, metodiką ir praktiką (visų pirmą tas, kurias parengė jaunimo darbuotojai), kurios gali padėti jaunuoliams įgyti gyvenimo įgūdžių;

| 18. | toliau remti darbo su jaunimu organizatoriams skirtą švietimo, mokymo ir tarpusavio mokymosi veiklą siekiant didinti jų gebėjimus padėti jaunuoliams įgyti gyvenimo įgūdžių; |
| --- | --- |

18.

toliau remti darbo su jaunimu organizatoriams skirtą švietimo, mokymo ir tarpusavio mokymosi veiklą siekiant didinti jų gebėjimus padėti jaunuoliams įgyti gyvenimo įgūdžių;

| 19. | prireikus pripažinti ir patvirtinti švietimo ir mokymo programas, kuriomis didinami jaunimo darbuotojų – tiek apmokamų darbuotojų, tiek savanorių – ir jaunimo lyderių gebėjimai sėkmingai taikyti mokymo priemones, metodiką ir praktiką, kuriomis padedama jaunuoliams identifikuoti, įgyti ir ugdyti gyvenimo įgūdžius, pasinaudojant vertinimo ir įsivertinimo priemonėmis ir metodais; |
| --- | --- |

19.

prireikus pripažinti ir patvirtinti švietimo ir mokymo programas, kuriomis didinami jaunimo darbuotojų – tiek apmokamų darbuotojų, tiek savanorių – ir jaunimo lyderių gebėjimai sėkmingai taikyti mokymo priemones, metodiką ir praktiką, kuriomis padedama jaunuoliams identifikuoti, įgyti ir ugdyti gyvenimo įgūdžius, pasinaudojant vertinimo ir įsivertinimo priemonėmis ir metodais;

| 20. | skatinti ir stiprinti jaunuolių savanorišką veiklą, nes ji gali padėti jaunuoliams įgyti gyvenimo įgūdžių ir paskatinti juos dalyvauti kartu su darbo su jaunimu organizatoriais darbo su jaunimu projektuose ir iniciatyvose, |
| --- | --- |

20.

skatinti ir stiprinti jaunuolių savanorišką veiklą, nes ji gali padėti jaunuoliams įgyti gyvenimo įgūdžių ir paskatinti juos dalyvauti kartu su darbo su jaunimu organizatoriais darbo su jaunimu projektuose ir iniciatyvose,

PRAŠO VALSTYBIŲ NARIŲ IR KOMISIJOS, LAIKANTIS SAVO ATITINKAMŲ ĮGALIOJIMŲ:

| 21. | skatinti ir teikti tarpusavio ir bendro mokymosi galimybes, projektus ir iniciatyvas, skirtus darbo su jaunimu organizatoriams, kad būtų dalijamasi jaunuolių gyvenimo įgūdžių skatinimo ir ugdymo žiniomis, priemonėmis ir patirtimi; |
| --- | --- |

21.

skatinti ir teikti tarpusavio ir bendro mokymosi galimybes, projektus ir iniciatyvas, skirtus darbo su jaunimu organizatoriams, kad būtų dalijamasi jaunuolių gyvenimo įgūdžių skatinimo ir ugdymo žiniomis, priemonėmis ir patirtimi;

| 22. | apsvarstyti, kuriuos gyvenimo įgūdžius, jaunuolių įgytus vykdant darbą su jaunimu, būtų galima identifikuoti bei dokumentuoti ir kaip tai būtų galima padaryti, siekiant palengvinti vertinimą ir sertifikavimą taikant neformaliojo ir savaiminio mokymosi rezultatų patvirtinimo mechanizmus (5); |
| --- | --- |

22.

apsvarstyti, kuriuos gyvenimo įgūdžius, jaunuolių įgytus vykdant darbą su jaunimu, būtų galima identifikuoti bei dokumentuoti ir kaip tai būtų galima padaryti, siekiant palengvinti vertinimą ir sertifikavimą taikant neformaliojo ir savaiminio mokymosi rezultatų patvirtinimo mechanizmus (5);

| 23. | kuo geriau panaudoti programą „Erasmus +“ ir kitas ES finansavimo programas remiant darbo su jaunimu praktiką, kad būtų skatinami ir ugdomi jaunuolių gyvenimo įgūdžiai; |
| --- | --- |

23.

kuo geriau panaudoti programą „Erasmus +“ ir kitas ES finansavimo programas remiant darbo su jaunimu praktiką, kad būtų skatinami ir ugdomi jaunuolių gyvenimo įgūdžiai;

| 24. | stiprinti dialogą tarp darbo su jaunimu, jaunimo politikos ir mokslinių tyrimų jaunimo klausimais sričių subjektų ir stiprinti veiksmų vietos, regioniniu, nacionaliniu ir Europos lygmenimis koordinavimą, taip palengvinant tinklaveiką, bendradarbiavimą, tarpusavio mokymąsi ir keitimąsi patirtimi, siekiant skatinti ir ugdyti jaunuolių gyvenimo įgūdžius; |
| --- | --- |

24.

stiprinti dialogą tarp darbo su jaunimu, jaunimo politikos ir mokslinių tyrimų jaunimo klausimais sričių subjektų ir stiprinti veiksmų vietos, regioniniu, nacionaliniu ir Europos lygmenimis koordinavimą, taip palengvinant tinklaveiką, bendradarbiavimą, tarpusavio mokymąsi ir keitimąsi patirtimi, siekiant skatinti ir ugdyti jaunuolių gyvenimo įgūdžius;

| 25. | nustatyti, remti ir skleisti turimas ir novatoriškas priemones, metodiką ir praktiką, kuriais skatinami gyvenimo įgūdžiai įvairioje darbo su jaunimu aplinkoje; |
| --- | --- |

25.

nustatyti, remti ir skleisti turimas ir novatoriškas priemones, metodiką ir praktiką, kuriais skatinami gyvenimo įgūdžiai įvairioje darbo su jaunimu aplinkoje;

| 26. | skatinti ir remti tarpsektorines partnerystes ir iniciatyvas, visų pirma tarp darbo su jaunimu organizatorių, švietimo ir mokymo įstaigų, socialinių ir užimtumo tarnybų, ir socialinių partnerių, kurie padeda jaunuoliams įgyti gyvenimo įgūdžių ir juos ugdyti, |
| --- | --- |

26.

skatinti ir remti tarpsektorines partnerystes ir iniciatyvas, visų pirma tarp darbo su jaunimu organizatorių, švietimo ir mokymo įstaigų, socialinių ir užimtumo tarnybų, ir socialinių partnerių, kurie padeda jaunuoliams įgyti gyvenimo įgūdžių ir juos ugdyti,

PRAŠO EUROPOS KOMISIJOS:

| 27. | prisidėti prie žinių apie gyvenimo įgūdžius, kurie skatinami ir ugdomi vykdant darbą su jaunimu, kaupimo ir remti valstybes nares skatinant su jaunimu dirbančių asmenų gebėjimų stiprinimą ir profesinį tobulėjimą; |
| --- | --- |

27.

prisidėti prie žinių apie gyvenimo įgūdžius, kurie skatinami ir ugdomi vykdant darbą su jaunimu, kaupimo ir remti valstybes nares skatinant su jaunimu dirbančių asmenų gebėjimų stiprinimą ir profesinį tobulėjimą;

| 28. | skatinti darbą su jaunimu kaip neatskiriamą Naujos įgūdžių darbotvarkės dalį, nes jis tiek suteikia pridėtinės vertės visiems darbotvarkės aspektams, tiek juos papildo ir remia; |
| --- | --- |

28.

skatinti darbą su jaunimu kaip neatskiriamą Naujos įgūdžių darbotvarkės dalį, nes jis tiek suteikia pridėtinės vertės visiems darbotvarkės aspektams, tiek juos papildo ir remia;

| 29. | skatinti ir remti tarpsektorinį požiūrį siekiant padėti jaunuoliams įgyti ir ugdyti reikiamas kompetencijas, siekiant palengvinti jų sėkmingą perėjimą į suaugusiųjų gyvenimą, aktyvų pilietiškumą ir profesinį gyvenimą; |
| --- | --- |

29.

skatinti ir remti tarpsektorinį požiūrį siekiant padėti jaunuoliams įgyti ir ugdyti reikiamas kompetencijas, siekiant palengvinti jų sėkmingą perėjimą į suaugusiųjų gyvenimą, aktyvų pilietiškumą ir profesinį gyvenimą;

| 30. | užtikrinti, kad šiomis Tarybos išvadomis būtų prisidėta prie Rekomendacijos dėl bendrųjų visą gyvenimą trunkančio mokymosi gebėjimų peržiūros siekiant sustiprinti Europos bendrųjų kompetencijų sistemos gyvenimo įgūdžių aspektą ir išlaikyti suderinamumą su šiuo aspektu. |
| --- | --- |

30.

užtikrinti, kad šiomis Tarybos išvadomis būtų prisidėta prie Rekomendacijos dėl bendrųjų visą gyvenimą trunkančio mokymosi gebėjimų peržiūros siekiant sustiprinti Europos bendrųjų kompetencijų sistemos gyvenimo įgūdžių aspektą ir išlaikyti suderinamumą su šiuo aspektu.

---

(1)  Gyvenimo įgūdžiai (taip, kaip jie suprantami šiose Tarybos išvadose) apibrėžiami 10–12 punktuose ir II priede.

(2)  Tarybos rezoliucija dėl naujos įgūdžių darbotvarkės siekiant įtraukios ir konkurencingos Europos (OL C 467, 2016 12 15, p. 1).

(3)  2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos rekomendacija dėl bendrųjų visą gyvenimą trunkančio mokymosi gebėjimų (OL L 394, 2006 12 30, p. 10).

(4)  Šiose Tarybos išvadose darbo su jaunimu organizatoriai – tai organizacijos, agentūros ir kitos įstaigos, tiek gaunančios valstybės pagalbą, tiek vykdančios savanorišką veiklą, kurios organizuoja darbu su jaunimu grindžiamas programas, projektus, iniciatyvas ir jaunuoliams skirtą veiklą.

(5)  Tarybos rekomendacija dėl neformaliojo mokymosi ir savišvietos rezultatų patvirtinimo (OL C 398, 2012 12 22, p. 1).

---

I PRIEDAS

Politinis kontekstas

| — | Europos Parlamento ir Tarybos rekomendacija dėl bendrųjų visą gyvenimą trunkančio mokymosi gebėjimų (OL L 394, 2006 12 30, p. 10). |
| --- | --- |

—

Europos Parlamento ir Tarybos rekomendacija dėl bendrųjų visą gyvenimą trunkančio mokymosi gebėjimų (OL L 394, 2006 12 30, p. 10).

| — | Tarybos rekomendacija dėl neformaliojo mokymosi ir savišvietos rezultatų patvirtinimo (OL C 398, 2012 12 22, p. 1). |
| --- | --- |

—

Tarybos rekomendacija dėl neformaliojo mokymosi ir savišvietos rezultatų patvirtinimo (OL C 398, 2012 12 22, p. 1).

| — | Tarybos rekomendacija dėl įgūdžių tobulinimo krypčių – naujų galimybių suaugusiesiems (OL C 484, 2016 12 24, p. 1). |
| --- | --- |

—

Tarybos rekomendacija dėl įgūdžių tobulinimo krypčių – naujų galimybių suaugusiesiems (OL C 484, 2016 12 24, p. 1).

| — | Tarybos išvados dėl kokybiško darbo su jaunimu svarbos jaunimo vystymusi, gerovei ir socialinei įtraukčiai (OL C 168, 2013 6 14, p. 5). |
| --- | --- |

—

Tarybos išvados dėl kokybiško darbo su jaunimu svarbos jaunimo vystymusi, gerovei ir socialinei įtraukčiai (OL C 168, 2013 6 14, p. 5).

| — | Tarybos išvados dėl jaunimo politikos potencialo maksimalaus išnaudojimo siekiant strategijos „Europa 2020“ tikslų (OL C 224, 2013 8 3, p. 2). |
| --- | --- |

—

Tarybos išvados dėl jaunimo politikos potencialo maksimalaus išnaudojimo siekiant strategijos „Europa 2020“ tikslų (OL C 224, 2013 8 3, p. 2).

| — | Tarybos išvados dėl nedirbančio, nesimokančio ir mokymuose nedalyvaujančio jaunimo socialinės įtraukties didinimo (OL C 30, 2014 2 1, p. 5). |
| --- | --- |

—

Tarybos išvados dėl nedirbančio, nesimokančio ir mokymuose nedalyvaujančio jaunimo socialinės įtraukties didinimo (OL C 30, 2014 2 1, p. 5).

| — | Tarybos išvados dėl jaunimo verslumo propagavimo siekiant remti jaunų žmonių socialinę įtrauktį (OL C 183, 2014 6 14, p. 18). |
| --- | --- |

—

Tarybos išvados dėl jaunimo verslumo propagavimo siekiant remti jaunų žmonių socialinę įtrauktį (OL C 183, 2014 6 14, p. 18).

| — | Tarybos išvados dėl darbo su jaunimu stiprinimo siekiant užtikrinti visuomenės glaudumą (OL C 170, 2015 5 23, p. 2). |
| --- | --- |

—

Tarybos išvados dėl darbo su jaunimu stiprinimo siekiant užtikrinti visuomenės glaudumą (OL C 170, 2015 5 23, p. 2).

| — | Tarybos rezoliucija dėl jaunimo politinio dalyvavimo Europos demokratiniame gyvenime skatinimo (OL C 417, 2015 12 15, p. 10). |
| --- | --- |

—

Tarybos rezoliucija dėl jaunimo politinio dalyvavimo Europos demokratiniame gyvenime skatinimo (OL C 417, 2015 12 15, p. 10).

| — | Bendra Tarybos ir Komisijos ataskaita dėl Europos bendradarbiavimo jaunimo reikalų srityje atnaujintos sistemos (2010–2018 m.) įgyvendinimo (OL C 417, 2015 12 15, p. 17). |
| --- | --- |

—

Bendra Tarybos ir Komisijos ataskaita dėl Europos bendradarbiavimo jaunimo reikalų srityje atnaujintos sistemos (2010–2018 m.) įgyvendinimo (OL C 417, 2015 12 15, p. 17).

| — | Tarybos išvados dėl sporto srities savanoriškos veiklos vaidmens skatinant aktyvų pilietiškumą (OL C 372, 2011 12 20, p. 24). |
| --- | --- |

—

Tarybos išvados dėl sporto srities savanoriškos veiklos vaidmens skatinant aktyvų pilietiškumą (OL C 372, 2011 12 20, p. 24).

| — | Tarybos išvados dėl mėgėjiško sporto vaidmens didinimo ugdant universaliuosius gebėjimus, ypač tarp jaunimo (OL C 172, 2015 5 27, p. 8). |
| --- | --- |

—

Tarybos išvados dėl mėgėjiško sporto vaidmens didinimo ugdant universaliuosius gebėjimus, ypač tarp jaunimo (OL C 172, 2015 5 27, p. 8).

| — | Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Nauja Europos įgūdžių darbotvarkė. Drauge dirbant didinti žmogiškąjį kapitalą, įsidarbinimo galimybes ir konkurencingumą“ (2016 m.). |
| --- | --- |

—

Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Nauja Europos įgūdžių darbotvarkė. Drauge dirbant didinti žmogiškąjį kapitalą, įsidarbinimo galimybes ir konkurencingumą“ (2016 m.).

| — | Tarybos rezoliucija dėl naujos įgūdžių darbotvarkės siekiant įtraukios ir konkurencingos Europos (OL C 467, 2016 12 15, p. 1). |
| --- | --- |

—

Tarybos rezoliucija dėl naujos įgūdžių darbotvarkės siekiant įtraukios ir konkurencingos Europos (OL C 467, 2016 12 15, p. 1).

| — | Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių Vyriausybių atstovų išvados dėl radikalizacijos, vedančios prie smurtinio ekstremizmo, prevencijos (OL C 467, 2016 12 15, p. 3). |
| --- | --- |

—

Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių Vyriausybių atstovų išvados dėl radikalizacijos, vedančios prie smurtinio ekstremizmo, prevencijos (OL C 467, 2016 12 15, p. 3).

Tyrimai, ekspertų grupių pranešimai ir deklaracijos

| — | Working with young people: the value of youth work in the European (Darbas su jaunimu. Darbo su jaunimu vertė Europos Sąjungoje) (2014 m.). |
| --- | --- |

—

Working with young people: the value of youth work in the European (Darbas su jaunimu. Darbo su jaunimu vertė Europos Sąjungoje) (2014 m.).

| — | Developing the creativity and innovative potential of young people through non-formal learning in ways that are relevant for employment (Jaunuolių kūrybiškumo ir novatoriškumo ugdymas neformaliojo mokymosi būdais, kurie svarbūs įsidarbinamumui) (2014 m.). |
| --- | --- |

—

Developing the creativity and innovative potential of young people through non-formal learning in ways that are relevant for employment (Jaunuolių kūrybiškumo ir novatoriškumo ugdymas neformaliojo mokymosi būdais, kurie svarbūs įsidarbinamumui) (2014 m.).

| — | Quality Youth Work - A common framework for the future development of youth work (Kokybiškas darbas su jaunimu. Bendra tolesnio darbo su jaunimu plėtojimo sistema) (2015 m.). |
| --- | --- |

—

Quality Youth Work - A common framework for the future development of youth work (Kokybiškas darbas su jaunimu. Bendra tolesnio darbo su jaunimu plėtojimo sistema) (2015 m.).

| — | The contribution of youth work to address the challenges young people are facing, in particular, the transition from education and employment (Darbo su jaunimu indėlis reaguojant į iššūkius, su kuriais susiduria jaunuoliai, visų pirma pereidami iš švietimo sistemos į darbo rinką) (2015 m.). |
| --- | --- |

—

The contribution of youth work to address the challenges young people are facing, in particular, the transition from education and employment (Darbo su jaunimu indėlis reaguojant į iššūkius, su kuriais susiduria jaunuoliai, visų pirma pereidami iš švietimo sistemos į darbo rinką) (2015 m.).

| — | 1-ojo Europos suvažiavimo darbo su jaunimu klausimais deklaracija (2010 m.). |
| --- | --- |

—

1-ojo Europos suvažiavimo darbo su jaunimu klausimais deklaracija (2010 m.).

| — | 2-ojo Europos suvažiavimo darbo su jaunimu klausimais pranešimas ir deklaracija (2015 m.). |
| --- | --- |

—

2-ojo Europos suvažiavimo darbo su jaunimu klausimais pranešimas ir deklaracija (2015 m.).

---

II PRIEDAS (1)

| Gyvenimo įgūdžių ir jų raiškos ypatumų kompendiumas










  Tarpasmeniniai įgūdžiai | Bendravimo įgūdžiai | Kognityviniai įgūdžiai | Asmeniniai įgūdžiai |
| --- | --- | --- | --- |
| Lyderystė, konfliktų sprendimas, planavimas ir organizavimas, komandinis darbas, derėjimasis, kultūrinis sąmoningumas | Požiūrio ir nuomonės reiškimas (ir įsiklausimas), diskutavimas ir svarstymas, skaitmeninis raštingumas ir gebėjimas naudotis žiniasklaidos priemonėmis, pristatymas, gynimas | Kritinis mąstymas, pagrįstas analizavimas, kūrybinis mąstymas, problemų sprendimas, sprendimų priėmimas, supratimas, nuovokumas | Pasitikėjimas, savigarba, atsparumas, autonomiškumas, iniciatyvumas, empatija |

Gyvenimo įgūdžių ir jų raiškos ypatumų kompendiumas

Tarpasmeniniai įgūdžiai

Bendravimo įgūdžiai

Kognityviniai įgūdžiai

Asmeniniai įgūdžiai

Lyderystė, konfliktų sprendimas, planavimas ir organizavimas, komandinis darbas, derėjimasis, kultūrinis sąmoningumas

Požiūrio ir nuomonės reiškimas (ir įsiklausimas), diskutavimas ir svarstymas, skaitmeninis raštingumas ir gebėjimas naudotis žiniasklaidos priemonėmis, pristatymas, gynimas

Kritinis mąstymas, pagrįstas analizavimas, kūrybinis mąstymas, problemų sprendimas, sprendimų priėmimas, supratimas, nuovokumas

Pasitikėjimas, savigarba, atsparumas, autonomiškumas, iniciatyvumas, empatija

Šiems gyvenimo įgūdžiams būdinga tai, kad jie yra:

| | holistiniai, nes jie padeda vystytis visai asmenybei ir padeda pasiekti teigiamą savirealizaciją tiek asmeninėje, tiek socialinėje plotmėje; |
| --- | --- |

holistiniai, nes jie padeda vystytis visai asmenybei ir padeda pasiekti teigiamą savirealizaciją tiek asmeninėje, tiek socialinėje plotmėje;

| | vertingi patys savaime, nes suteikia jaunuoliams teigiamos ir praturtinančios mokymosi patirties, kuri padeda jiems vystytis; |
| --- | --- |

vertingi patys savaime, nes suteikia jaunuoliams teigiamos ir praturtinančios mokymosi patirties, kuri padeda jiems vystytis;

| | papildantys ir sustiprinantys, nes remia jaunuolių mokymosi ir vystymosi procesą švietimo ir mokymo srityse, šeimos, bendruomenės, pilietiniame ir socialiniame gyvenime ir darbo vietoje; |
| --- | --- |

papildantys ir sustiprinantys, nes remia jaunuolių mokymosi ir vystymosi procesą švietimo ir mokymo srityse, šeimos, bendruomenės, pilietiniame ir socialiniame gyvenime ir darbo vietoje;

| | universalūs ir pritaikomi įvairiose srityse, nes įgyti įgūdžiai yra iš karto svarbūs ir naudingi, nepaisant konteksto: ar tai būtų švietimo srityje, darbo vietoje, bendruomenėje, ar vykdant kultūrinę, socialinę ar politinę veiklą; |
| --- | --- |

universalūs ir pritaikomi įvairiose srityse, nes įgyti įgūdžiai yra iš karto svarbūs ir naudingi, nepaisant konteksto: ar tai būtų švietimo srityje, darbo vietoje, bendruomenėje, ar vykdant kultūrinę, socialinę ar politinę veiklą;

| | įgalinantys ir suteikiantys galimybių, nes jaunimui sudaro sąlygas konstruktyviai išreikšti talentus, gabumus ir gebėjimus, elgseną ir pažiūras asmeniniame, pilietiniame, kultūriniame ir profesiniame gyvenime. |
| --- | --- |

įgalinantys ir suteikiantys galimybių, nes jaunimui sudaro sąlygas konstruktyviai išreikšti talentus, gabumus ir gebėjimus, elgseną ir pažiūras asmeniniame, pilietiniame, kultūriniame ir profesiniame gyvenime.

---

(1)  Į šį gyvenimo įgūdžių kompendiumą įtraukti keli tarptautinėje literatūroje, visų pirma I priede išvardytuose tyrimuose ir ekspertų grupių pranešimuose, dažniausiai minimi įgūdžiai ir kompetencijos.

---

| 15.6.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 189/35 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 189/35

---

Tarybos išvados dėl Europos bendradarbiavimo jaunimo reikalų srityje po 2018 m. strateginių perspektyvų

(2017/C 189/07)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

PRIMINDAMA

| 1. | politinį šio klausimo kontekstą, išdėstytą šių išvadų priede; |
| --- | --- |

1.

politinį šio klausimo kontekstą, išdėstytą šių išvadų priede;

PRIPAŽINDAMA, KAD:

| 2. | Komisijos komunikatu Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „ES jaunimo strategija. Investicijos ir galimybių suteikimas. Atnaujintas atvirasis koordinavimo metodas, taikomas sprendžiant jaunimo problemas ir suteikiant jiems daugiau galimybių“ (1) siekta nustatyti tarpsektorinį požiūrį, kad jaunimas Europoje būtų įgalintas ir jam būtų suteikta išteklių bei galimybių tapti savarankiškam; |
| --- | --- |

2.

Komisijos komunikatu Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „ES jaunimo strategija. Investicijos ir galimybių suteikimas. Atnaujintas atvirasis koordinavimo metodas, taikomas sprendžiant jaunimo problemas ir suteikiant jiems daugiau galimybių“ (1) siekta nustatyti tarpsektorinį požiūrį, kad jaunimas Europoje būtų įgalintas ir jam būtų suteikta išteklių bei galimybių tapti savarankiškam;

| 3. | Tarybos rezoliucijoje dėl „Europos bendradarbiavimo jaunimo reikalų srityje atnaujintos sistemos (2010–2018 m.)“ (2) suformuluota iki šiol pati išsamiausia ir plačiausio užmojo ES jaunimo strategija. Šios sistemos įgyvendinimo laikotarpis sutapo su finansų ir ekonomikos krize, kuri, didesniu ar mažesniu mastu pakenkusi visiems ES piliečiams ir valstybėms narėms, neigiamą ir neproporcingai didelį poveikį padarė jaunimui, visų pirma mažiau galimybių turintiems jauniems žmonėms, o dėl to tapo aukštas nedarbo lygis, padidėjo socialinės dislokacijos rizika, politinis susvetimėjimas ir net smurtinis radikalėjimas bei ekstremizmas, kurie savo ruožtu sukėlė grėsmę demokratinėms vertybėms ir socialinei sanglaudai; |
| --- | --- |

3.

Tarybos rezoliucijoje dėl „Europos bendradarbiavimo jaunimo reikalų srityje atnaujintos sistemos (2010–2018 m.)“ (2) suformuluota iki šiol pati išsamiausia ir plačiausio užmojo ES jaunimo strategija. Šios sistemos įgyvendinimo laikotarpis sutapo su finansų ir ekonomikos krize, kuri, didesniu ar mažesniu mastu pakenkusi visiems ES piliečiams ir valstybėms narėms, neigiamą ir neproporcingai didelį poveikį padarė jaunimui, visų pirma mažiau galimybių turintiems jauniems žmonėms, o dėl to tapo aukštas nedarbo lygis, padidėjo socialinės dislokacijos rizika, politinis susvetimėjimas ir net smurtinis radikalėjimas bei ekstremizmas, kurie savo ruožtu sukėlė grėsmę demokratinėms vertybėms ir socialinei sanglaudai;

| 4. | kaip akivaizdu iš 2012 m. ir 2015 m. Europos Komisijos jaunimo reikalų ataskaitų ir bendros Tarybos ir Komisijos ataskaitos dėl Europos bendradarbiavimo jaunimo reikalų srityje atnaujintos sistemos (2010–2018 m.) (3) įgyvendinimo, ši sistema svariai ir vertingai prisidėjo ne tik prie bendradarbiavimo jaunimo reikalų srityje, bet ir prie jaunų žmonių visoje Europos Sąjungoje gyvenimo, perspektyvų, gerovės, dalyvavimo ir įtraukties; |
| --- | --- |

4.

kaip akivaizdu iš 2012 m. ir 2015 m. Europos Komisijos jaunimo reikalų ataskaitų ir bendros Tarybos ir Komisijos ataskaitos dėl Europos bendradarbiavimo jaunimo reikalų srityje atnaujintos sistemos (2010–2018 m.) (3) įgyvendinimo, ši sistema svariai ir vertingai prisidėjo ne tik prie bendradarbiavimo jaunimo reikalų srityje, bet ir prie jaunų žmonių visoje Europos Sąjungoje gyvenimo, perspektyvų, gerovės, dalyvavimo ir įtraukties;

| 5. | 2014–2015 m. (4) ir 2016–2018 m. (5) ES darbo planais jaunimo srityje sustiprintos ir patobulintos priemonės ir procesai Europos bendradarbiavimo jaunimo reikalų srityje atnaujintai sistemai įgyvendinti, ją labiau suderinant su strategijos „Europa 2020“ tikslais ir sprendžiant kylančias problemas; |
| --- | --- |

5.

2014–2015 m. (4) ir 2016–2018 m. (5) ES darbo planais jaunimo srityje sustiprintos ir patobulintos priemonės ir procesai Europos bendradarbiavimo jaunimo reikalų srityje atnaujintai sistemai įgyvendinti, ją labiau suderinant su strategijos „Europa 2020“ tikslais ir sprendžiant kylančias problemas;

PAŽYMI, KAD:

| 6. | Europos bendradarbiavimo jaunimo reikalų srityje atnaujintos sistemos veiklos laikotarpis baigsis 2018 m. pabaigoje, o strategijos „Europa 2020“ – Europos Sąjungos dešimtmetės užimtumo ir augimo strategijos – ir programos „Erasmus+“ veiklos laikotarpiai baigsis 2020 m. pabaigoje; |
| --- | --- |

6.

Europos bendradarbiavimo jaunimo reikalų srityje atnaujintos sistemos veiklos laikotarpis baigsis 2018 m. pabaigoje, o strategijos „Europa 2020“ – Europos Sąjungos dešimtmetės užimtumo ir augimo strategijos – ir programos „Erasmus+“ veiklos laikotarpiai baigsis 2020 m. pabaigoje;

PABRĖŽIA, KAD:

| 7. | ES sutarties (6) 2 straipsnyje nustatytų Europos Sąjungos vertybių propagavimas ir apsaugojimas ir jaunų žmonių Europos tapatybės jausmo ir pasitikėjimo Europos projektu skatinimas plėtojant jų kompetencijas bei skatinant jų politinį dalyvavimą, pilietinę veiklą ir savanorišką veiklą bei judumą mokymosi tikslais ir toliau bus itin svarbūs apibrėžiant būsimą Europos bendradarbiavimą jaunimo reikalų srityje; |
| --- | --- |

7.

ES sutarties (6) 2 straipsnyje nustatytų Europos Sąjungos vertybių propagavimas ir apsaugojimas ir jaunų žmonių Europos tapatybės jausmo ir pasitikėjimo Europos projektu skatinimas plėtojant jų kompetencijas bei skatinant jų politinį dalyvavimą, pilietinę veiklą ir savanorišką veiklą bei judumą mokymosi tikslais ir toliau bus itin svarbūs apibrėžiant būsimą Europos bendradarbiavimą jaunimo reikalų srityje;

| 8. | darbui su jaunimu, neformaliajam ir savaiminiam mokymuisi tenka itin svarbus vaidmuo jaunimo reikalų srityje ir jais prisidedama prie jaunimo kompetencijų plėtojimo; |
| --- | --- |

8.

darbui su jaunimu, neformaliajam ir savaiminiam mokymuisi tenka itin svarbus vaidmuo jaunimo reikalų srityje ir jais prisidedama prie jaunimo kompetencijų plėtojimo;

PRITARIA TAM, KAD:

| 9. | turėtų būti parengta ir remiama nauja Europos bendradarbiavimo jaunimo reikalų srityje po 2018 m. sistema, kuria būtų pabrėžiama, kad reikia laikytis tarpsektorinio požiūrio siekiant akivaizdžios pridėtinės vertės ES mastu, ir į kurią būtų įtraukti galimi ES darbo planai jaunimo srityje, kartu atsižvelgiant į dabartinės sistemos įvertinimo rezultatus; |
| --- | --- |

9.

turėtų būti parengta ir remiama nauja Europos bendradarbiavimo jaunimo reikalų srityje po 2018 m. sistema, kuria būtų pabrėžiama, kad reikia laikytis tarpsektorinio požiūrio siekiant akivaizdžios pridėtinės vertės ES mastu, ir į kurią būtų įtraukti galimi ES darbo planai jaunimo srityje, kartu atsižvelgiant į dabartinės sistemos įvertinimo rezultatus;

PRAŠO VALSTYBIŲ NARIŲ IR KOMISIJOS, ATSIŽVELGIANT Į JŲ ATITINKAMAS KOMPETENCIJOS SRITIS IR TINKAMAI LAIKANTIS SUBSIDIARUMO PRINCIPO:

| 10. | užtikrinti, kad rengiant būsimo Europos bendradarbiavimo jaunimo reikalų srityje sistemą būtų remiamasi įrodymais, informacija ir plataus masto bei įtraukiomis konsultacijomis su visais atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais, įskaitant jaunimą, darbo su jaunimu organizatorius (7), jaunimo darbuotojus (tiek specialistus, tiek savanorius) ir politiką formuojančius subjektus visais lygmenimis, kad būtų pasiektas vieningas sutarimas dėl būsimos jaunimo politikos tikslų bei uždavinių ir įsipareigojimas juos vykdyti; |
| --- | --- |

10.

užtikrinti, kad rengiant būsimo Europos bendradarbiavimo jaunimo reikalų srityje sistemą būtų remiamasi įrodymais, informacija ir plataus masto bei įtraukiomis konsultacijomis su visais atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais, įskaitant jaunimą, darbo su jaunimu organizatorius (7), jaunimo darbuotojus (tiek specialistus, tiek savanorius) ir politiką formuojančius subjektus visais lygmenimis, kad būtų pasiektas vieningas sutarimas dėl būsimos jaunimo politikos tikslų bei uždavinių ir įsipareigojimas juos vykdyti;

| 11. | turėti omenyje, kad būsimo Europos bendradarbiavimo jaunimo reikalų srityje sistema turėtų būti tarpsektorinė, lanksti, galėtų reaguoti į pokyčius ir turėtų būti skaidri, taip pat, kad ja būtų atsižvelgiama į greitai besikeičiančias Europos ir tarptautinio masto politines, socialines, kultūrines ir ekonomines aplinkybes; |
| --- | --- |

11.

turėti omenyje, kad būsimo Europos bendradarbiavimo jaunimo reikalų srityje sistema turėtų būti tarpsektorinė, lanksti, galėtų reaguoti į pokyčius ir turėtų būti skaidri, taip pat, kad ja būtų atsižvelgiama į greitai besikeičiančias Europos ir tarptautinio masto politines, socialines, kultūrines ir ekonomines aplinkybes;

| 12. | užtikrinti, kad „Erasmus+“ ir kitomis programomis bei priemonėmis būtų prisidedama prie sistemos įgyvendinimo ir prireikus jos būtų suderintos su šios sistemos įgyvendinimu; |
| --- | --- |

12.

užtikrinti, kad „Erasmus+“ ir kitomis programomis bei priemonėmis būtų prisidedama prie sistemos įgyvendinimo ir prireikus jos būtų suderintos su šios sistemos įgyvendinimu;

| 13. | įgyvendinant šią sistemą daugiausia dėmesio skirti konkrečioms jaunimo politikos temoms, priklausančioms už jaunimo reikalaus atsakingų struktūrų kompetencijai, tačiau taip pat toliau stiprinti pokyčius ir iniciatyvas susijusiose politikos srityse siekiant užtikrinti tarpsektorinį bendradarbiavimą ir abipusę paramą; |
| --- | --- |

13.

įgyvendinant šią sistemą daugiausia dėmesio skirti konkrečioms jaunimo politikos temoms, priklausančioms už jaunimo reikalaus atsakingų struktūrų kompetencijai, tačiau taip pat toliau stiprinti pokyčius ir iniciatyvas susijusiose politikos srityse siekiant užtikrinti tarpsektorinį bendradarbiavimą ir abipusę paramą;

| 14. | įvertinti, persvarstyti ir atnaujinti struktūrinį dialogą ir jo tikslus, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos novatoriškam, prasmingam ir tiksliniam konstruktyviam dialogui ne tik su jaunais žmonėmis iš jaunimo organizacijų, bet ir su įvairios aplinkos jaunais žmonėmis, mažiau galimybių turinčiu ir į organizacijas nesusibūrusiu jaunimu; |
| --- | --- |

14.

įvertinti, persvarstyti ir atnaujinti struktūrinį dialogą ir jo tikslus, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos novatoriškam, prasmingam ir tiksliniam konstruktyviam dialogui ne tik su jaunais žmonėmis iš jaunimo organizacijų, bet ir su įvairios aplinkos jaunais žmonėmis, mažiau galimybių turinčiu ir į organizacijas nesusibūrusiu jaunimu;

| 15. | toliau svarstyti, kokių kompetencijų (žinių, įgūdžių bei požiūrio) ir vertybių reikia jauniems žmonėms, kad jie galėtų gyventi visapusišką asmeninį, socialinį ir profesinį gyvenimą, ir, visų pirma, kad būtų pasiekti ir įtraukti mažiau galimybių turintys jauni žmonės; |
| --- | --- |

15.

toliau svarstyti, kokių kompetencijų (žinių, įgūdžių bei požiūrio) ir vertybių reikia jauniems žmonėms, kad jie galėtų gyventi visapusišką asmeninį, socialinį ir profesinį gyvenimą, ir, visų pirma, kad būtų pasiekti ir įtraukti mažiau galimybių turintys jauni žmonės;

| 16. | atsižvelgti į vaidmenį, kurį gali atlikti internetas, socialinė žiniasklaida ir skaitmeninės technologijos propaguojant solidarumą, politinį dalyvavimą ir aktyvų pilietiškumą tarp jaunimo ir kovojant su politiniu susvetimėjimu, populizmu, propaganda ir radikalėjimu, kurie gali nulemti smurtinį ekstremizmą; |
| --- | --- |

16.

atsižvelgti į vaidmenį, kurį gali atlikti internetas, socialinė žiniasklaida ir skaitmeninės technologijos propaguojant solidarumą, politinį dalyvavimą ir aktyvų pilietiškumą tarp jaunimo ir kovojant su politiniu susvetimėjimu, populizmu, propaganda ir radikalėjimu, kurie gali nulemti smurtinį ekstremizmą;

| 17. | įvertinti, toliau stiprinti ir, kai įmanoma, plėtoti politikos priemones bei metodus ir papildomą bendradarbiavimą, pavyzdžiui, ES ir Europos Tarybos partnerystę jaunimo srityje, siekiant išlaikyti ir stiprinti veiksmingą Europos bendradarbiavimą jaunimo reikalų srityje po 2018 m.; |
| --- | --- |

17.

įvertinti, toliau stiprinti ir, kai įmanoma, plėtoti politikos priemones bei metodus ir papildomą bendradarbiavimą, pavyzdžiui, ES ir Europos Tarybos partnerystę jaunimo srityje, siekiant išlaikyti ir stiprinti veiksmingą Europos bendradarbiavimą jaunimo reikalų srityje po 2018 m.;

TODĖL SUSITARIA:

| 18. | paprašyti pirmininkausiančių valstybių narių parengti naujos Europos bendradarbiavimo jaunimo reikalų srityje po 2018 m. sistemos projektą, atsižvelgiant į šias išvadas, taip pat į būsimą Komisijos iniciatyvą dėl ES jaunimo strategijos po 2018 m. Šis projektas turėtų būti pateiktas Tarybai siekiant jį priimti. |
| --- | --- |

18.

paprašyti pirmininkausiančių valstybių narių parengti naujos Europos bendradarbiavimo jaunimo reikalų srityje po 2018 m. sistemos projektą, atsižvelgiant į šias išvadas, taip pat į būsimą Komisijos iniciatyvą dėl ES jaunimo strategijos po 2018 m. Šis projektas turėtų būti pateiktas Tarybai siekiant jį priimti.

---

(1)  Dok. 9008/09.

(2)  OL C 311, 2009 12 19, p. 1.

(3)  OL C 417, 2015 12 15, p. 17.

(4)  OL C 183, 2014 6 14, p. 5.

(5)  OL C 417, 2015 12 15, p. 1.

(6)  OL C 326, 2012 10 26, p. 17.

(7)  Darbo su jaunimu organizatoriai – tai organizacijos, agentūros ir kitos įstaigos, tiek gaunančios valstybės pagalbą, tiek vykdančios savanorišką veiklą, kurios organizuoja darbu su jaunimu grindžiamas jaunimui skirtas programas, projektus, iniciatyvas ir veiklą.

---

PRIEDAS

POLITINIS KONTEKSTAS

| 1. | Europos Sąjungos sutartis (1). |
| --- | --- |

1.

Europos Sąjungos sutartis (1).

| 2. | Europos bendradarbiavimo jaunimo reikalų srityje atnaujinta sistema (2010–2018 m.), kuria nustatyti du bendri strateginiai tikslai ir dvejopas požiūris jiems pasiekti, naudojant konkrečias iniciatyvas jaunimo reikalų srityje ir integruojant iniciatyvas pagal aštuonias veiklos sritis. Šioje sistemoje taip pat numatyti trejų metų darbo ciklai, dėl kurių prioritetų turėjo būti susitarta, ir struktūrinis dialogas su jaunimu tam, kad šis procesas būtų grindžiamas informacija. |
| --- | --- |

2.

Europos bendradarbiavimo jaunimo reikalų srityje atnaujinta sistema (2010–2018 m.), kuria nustatyti du bendri strateginiai tikslai ir dvejopas požiūris jiems pasiekti, naudojant konkrečias iniciatyvas jaunimo reikalų srityje ir integruojant iniciatyvas pagal aštuonias veiklos sritis. Šioje sistemoje taip pat numatyti trejų metų darbo ciklai, dėl kurių prioritetų turėjo būti susitarta, ir struktūrinis dialogas su jaunimu tam, kad šis procesas būtų grindžiamas informacija.

| 3. | Bendra 2015 m. Tarybos ir Komisijos ataskaita dėl Europos bendradarbiavimo jaunimo reikalų srityje atnaujintos sistemos įgyvendinimo, kurioje įvertintas sistemos poveikis 2013–2015 m. laikotarpiu. |
| --- | --- |

3.

Bendra 2015 m. Tarybos ir Komisijos ataskaita dėl Europos bendradarbiavimo jaunimo reikalų srityje atnaujintos sistemos įgyvendinimo, kurioje įvertintas sistemos poveikis 2013–2015 m. laikotarpiu.

| 4. | „Europa 2020“ – Europos Sąjungos dešimtmetė užimtumo ir augimo strategija, į kurią įtrauktos pavyzdinės iniciatyvos „Judus jaunimas“ ir „Naujų įgūdžių ir darbo vietų kūrimo darbotvarkė“. |
| --- | --- |

4.

„Europa 2020“ – Europos Sąjungos dešimtmetė užimtumo ir augimo strategija, į kurią įtrauktos pavyzdinės iniciatyvos „Judus jaunimas“ ir „Naujų įgūdžių ir darbo vietų kūrimo darbotvarkė“.

| 5. | 2015 m. kovo 17 d. Paryžiaus deklaracija, kuria pilietiškumas ir bendros laisvės, tolerancijos ir nediskriminavimo vertybės propaguojamos pasitelkiant švietimą. |
| --- | --- |

5.

2015 m. kovo 17 d. Paryžiaus deklaracija, kuria pilietiškumas ir bendros laisvės, tolerancijos ir nediskriminavimo vertybės propaguojamos pasitelkiant švietimą.

| 6. | 2015 m. balandžio 28 d. Komisijos komunikatas dėl Europos saugumo darbotvarkės, kuriame nurodyta, kad jaunimo dalyvavimas yra labai svarbus užkertant kelią smurtiniam radikalėjimui, nes propaguoja bendras Europos vertybes, puoselėja socialinę įtrauktį, skatina tarpusavio supratimą ir toleranciją. |
| --- | --- |

6.

2015 m. balandžio 28 d. Komisijos komunikatas dėl Europos saugumo darbotvarkės, kuriame nurodyta, kad jaunimo dalyvavimas yra labai svarbus užkertant kelią smurtiniam radikalėjimui, nes propaguoja bendras Europos vertybes, puoselėja socialinę įtrauktį, skatina tarpusavio supratimą ir toleranciją.

| 7. | 2016 m. birželio 10 d. Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Nauja Europos įgūdžių darbotvarkė. Drauge dirbant didinti žmogiškąjį kapitalą, įsidarbinimo galimybes ir konkurencingumą“. |
| --- | --- |

7.

2016 m. birželio 10 d. Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Nauja Europos įgūdžių darbotvarkė. Drauge dirbant didinti žmogiškąjį kapitalą, įsidarbinimo galimybes ir konkurencingumą“.

| 8. | 2016 m. gruodžio 15 d. Tarybos rezoliucija dėl naujos įgūdžių darbotvarkės siekiant įtraukios ir konkurencingos Europos. |
| --- | --- |

8.

2016 m. gruodžio 15 d. Tarybos rezoliucija dėl naujos įgūdžių darbotvarkės siekiant įtraukios ir konkurencingos Europos.

| 9. | 2016 m. gruodžio 7 d. Europos Komisijos komunikatai „Investicijos į Europos jaunimą“, „Švietimo tobulinimas ir modernizavimas“ ir „Europos solidarumo korpusas“. |
| --- | --- |

9.

2016 m. gruodžio 7 d. Europos Komisijos komunikatai „Investicijos į Europos jaunimą“, „Švietimo tobulinimas ir modernizavimas“ ir „Europos solidarumo korpusas“.

| 10. | Baltoji knyga dėl Europos ateities. Kokia ES 27 bus 2025 m.? Apmąstymai ir scenarijai. |
| --- | --- |

10.

Baltoji knyga dėl Europos ateities. Kokia ES 27 bus 2025 m.? Apmąstymai ir scenarijai.

---

(1)  OL C 326, 2012 10 26, p. 13.

---

| 15.6.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 189/38 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 189/38

---

Tarybos išvados dėl ES strateginio požiūrio į tarptautinius kultūros ryšius

(2017/C 189/08)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

| 1. | PRIMENA 2015 m. lapkričio 24 d. Tarybos išvadas dėl kultūros ES išorės santykių srityje, ypač daug dėmesio skiriant kultūros svarbai vystomojo bendradarbiavimo srityje (1), kuriose, inter alia, Komisija ir Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai buvo paprašyti pasiūlyti labiau strateginį požiūrį į kultūrą ES išorės santykiuose; |
| --- | --- |

1.

PRIMENA 2015 m. lapkričio 24 d. Tarybos išvadas dėl kultūros ES išorės santykių srityje, ypač daug dėmesio skiriant kultūros svarbai vystomojo bendradarbiavimo srityje (1), kuriose, inter alia, Komisija ir Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai buvo paprašyti pasiūlyti labiau strateginį požiūrį į kultūrą ES išorės santykiuose;

| 2. | PALANKIAI VERTINA tai, kad Komisija ir vyriausiasis įgaliotinis atsakė į šį prašymą ir 2016 m. birželio 8 d. pateikė bendrą komunikatą „ES tarptautinių kultūrinių ryšių strategijos kūrimas“ (2); |
| --- | --- |

2.

PALANKIAI VERTINA tai, kad Komisija ir vyriausiasis įgaliotinis atsakė į šį prašymą ir 2016 m. birželio 8 d. pateikė bendrą komunikatą „ES tarptautinių kultūrinių ryšių strategijos kūrimas“ (2);

| 3. | PRIMENA 2016 m. spalio 17 d. Tarybos išvadas dėl visuotinės ES užsienio ir saugumo politikos strategijos (3), kuriomis buvo patvirtintos visuotinės strategijos įgyvendinimo prioritetinės sritys ir pabrėžta kultūros diplomatijos svarba; |
| --- | --- |

3.

PRIMENA 2016 m. spalio 17 d. Tarybos išvadas dėl visuotinės ES užsienio ir saugumo politikos strategijos (3), kuriomis buvo patvirtintos visuotinės strategijos įgyvendinimo prioritetinės sritys ir pabrėžta kultūros diplomatijos svarba;

| 4. | PALANKIAI VERTINA tai, kad visuotinėje strategijoje (4) pripažįstamas kultūros vaidmuo – ES užsienio ir saugumo politikos kontekste apskritai ir ypač tokiose srityse kaip kova su terorizmu, visuomenės atsparumas ir konfliktų sprendimas; |
| --- | --- |

4.

PALANKIAI VERTINA tai, kad visuotinėje strategijoje (4) pripažįstamas kultūros vaidmuo – ES užsienio ir saugumo politikos kontekste apskritai ir ypač tokiose srityse kaip kova su terorizmu, visuomenės atsparumas ir konfliktų sprendimas;

| 5. | todėl PRIPAŽĮSTA, kad kultūra yra vienas strateginio ir tarpsektorinio požiūrio į Sąjungos tarptautinius santykius elementų; |
| --- | --- |

5.

todėl PRIPAŽĮSTA, kad kultūra yra vienas strateginio ir tarpsektorinio požiūrio į Sąjungos tarptautinius santykius elementų;

| 6. | DERAMAI ATSIŽVELGDAMA į atitinkamas Sąjungos ir valstybių narių kompetencijos sritis bei subsidiarumo principą, PABRĖŽIA, kad strateginis požiūris į tarptautinius kultūros ryšius turėtų apimti visas atitinkamas politikos sritis ir juo turi būti atsižvelgiama į 2016 m. birželio 8 d. bendrą komunikatą. Taip pat jis turi atitikti 2005 m. UNESCO Konvenciją dėl kultūros raiškos įvairovės apsaugos ir skatinimo ir Jungtinių Tautų Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m. Konkrečiau, toks požiūris turėtų:






  a) | būti pagrįstas metodu „nuo apačios iki viršaus“ grindžiama perspektyva, kartu juo turėtų būti gerbiamas kultūros sektoriaus nepriklausomumas ir stiprinama saviraiškos laisvė ir menininkų autonomiškumas, skatinami tiesioginiai menininkų, kultūros sektoriaus veikėjų ir pilietinės visuomenės ryšiai ir suteikiama pakankamo lankstumo atsižvelgti į sparčiai kintantį visuotinį scenarijų; |
| --- | --- | --- |

6.

DERAMAI ATSIŽVELGDAMA į atitinkamas Sąjungos ir valstybių narių kompetencijos sritis bei subsidiarumo principą, PABRĖŽIA, kad strateginis požiūris į tarptautinius kultūros ryšius turėtų apimti visas atitinkamas politikos sritis ir juo turi būti atsižvelgiama į 2016 m. birželio 8 d. bendrą komunikatą. Taip pat jis turi atitikti 2005 m. UNESCO Konvenciją dėl kultūros raiškos įvairovės apsaugos ir skatinimo ir Jungtinių Tautų Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m. Konkrečiau, toks požiūris turėtų:

a)

būti pagrįstas metodu „nuo apačios iki viršaus“ grindžiama perspektyva, kartu juo turėtų būti gerbiamas kultūros sektoriaus nepriklausomumas ir stiprinama saviraiškos laisvė ir menininkų autonomiškumas, skatinami tiesioginiai menininkų, kultūros sektoriaus veikėjų ir pilietinės visuomenės ryšiai ir suteikiama pakankamo lankstumo atsižvelgti į sparčiai kintantį visuotinį scenarijų;

| b) | būti rengiamas remiantis prielaida, kad tarptautiniai kultūros ryšiai įmanomi tik tuomet, jei puoselėjama kultūros įvairovė ES, tokiu būdu įgalinant piliečius, kad jie gilintų savo kultūros supratimą ir žinias, būtų skatinamas jų kūrybiškumas ir skatinamas tarpusavio mokymasis ir dialogas, puoselėjami ilgalaikėje perspektyvoje, siekiant toliau plėtoti tarpkultūrines kompetencijas (5) ir remti kultūrų dialogą; |
| --- | --- |

b)

būti rengiamas remiantis prielaida, kad tarptautiniai kultūros ryšiai įmanomi tik tuomet, jei puoselėjama kultūros įvairovė ES, tokiu būdu įgalinant piliečius, kad jie gilintų savo kultūros supratimą ir žinias, būtų skatinamas jų kūrybiškumas ir skatinamas tarpusavio mokymasis ir dialogas, puoselėjami ilgalaikėje perspektyvoje, siekiant toliau plėtoti tarpkultūrines kompetencijas (5) ir remti kultūrų dialogą;

| c) | remti pastangų nuoseklumą ir darną, kartu užtikrinant visapusišką papildomumą valstybių narių veiksmų atžvilgiu. Taip pat reikėtų papildomumo su tarptautiniu lygiu atliekamais veiksmais, pavyzdžiui, per Europos Tarybą ir UNESCO vykdomais veiksmais, kartu išvengiant pastangų dubliavimo; |
| --- | --- |

c)

remti pastangų nuoseklumą ir darną, kartu užtikrinant visapusišką papildomumą valstybių narių veiksmų atžvilgiu. Taip pat reikėtų papildomumo su tarptautiniu lygiu atliekamais veiksmais, pavyzdžiui, per Europos Tarybą ir UNESCO vykdomais veiksmais, kartu išvengiant pastangų dubliavimo;

| 7. | laikydamasi nuostatos, kad kultūra yra vienas esminių ES tarptautinių santykių elementų, REKOMENDUOJA paskatinti aktyviai veiklai Pirmininkaujančios valstybės narės draugų grupę, kad ji veiktų kaip tarpsektorinė platforma siekiant parengti integruotą, visapusišką ir palaipsniui įgyvendinamą ES strateginį požiūrį į tarptautinius kultūros ryšius, kuriuo ieškoma galimybių užtikrinti sinergiją visose susijusiose politikos srityse visapusiškai laikantis subsidiarumo principo. Tokiu būdu ši grupė apibrėžtų tokio požiūrio bendrus strateginius principus, tikslus ir prioritetus, kurie būtų įtraukti į veiksmų gaires, nustatant, kuriose srityse būtų aktualu imtis bendrų veiksmų ES lygmeniu; |
| --- | --- |

7.

laikydamasi nuostatos, kad kultūra yra vienas esminių ES tarptautinių santykių elementų, REKOMENDUOJA paskatinti aktyviai veiklai Pirmininkaujančios valstybės narės draugų grupę, kad ji veiktų kaip tarpsektorinė platforma siekiant parengti integruotą, visapusišką ir palaipsniui įgyvendinamą ES strateginį požiūrį į tarptautinius kultūros ryšius, kuriuo ieškoma galimybių užtikrinti sinergiją visose susijusiose politikos srityse visapusiškai laikantis subsidiarumo principo. Tokiu būdu ši grupė apibrėžtų tokio požiūrio bendrus strateginius principus, tikslus ir prioritetus, kurie būtų įtraukti į veiksmų gaires, nustatant, kuriose srityse būtų aktualu imtis bendrų veiksmų ES lygmeniu;

PRAŠO VALSTYBIŲ NARIŲ

| 8. | stiprinti atitinkamų ministerijų, visų pirma kultūros ministerijų ir užsienio reikalų ministerijų, vietos ir regioninių valdžios institucijų, taip pat suinteresuotųjų subjektų bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

8.

stiprinti atitinkamų ministerijų, visų pirma kultūros ministerijų ir užsienio reikalų ministerijų, vietos ir regioninių valdžios institucijų, taip pat suinteresuotųjų subjektų bendradarbiavimą;

PRAŠO KOMISIJOS IR EUROPOS IŠORĖS VEIKSMŲ TARNYBOS (EIVT)

| 9. | remti Pirmininkaujančios valstybės narės draugų grupę teikiant technines ekspertines žinias, pavyzdžiui, tuo tikslu naudojantis kultūros diplomatijos platforma (6); |
| --- | --- |

9.

remti Pirmininkaujančios valstybės narės draugų grupę teikiant technines ekspertines žinias, pavyzdžiui, tuo tikslu naudojantis kultūros diplomatijos platforma (6);

| 10. | remiantis ES politika ir programomis nustatyti iniciatyvų tarptautinių kultūros ryšių srityje prioritetus ir apsvarstyti galimybę užtikrinti jų matomumą naudojant vieną bendrą prieigos portalą; |
| --- | --- |

10.

remiantis ES politika ir programomis nustatyti iniciatyvų tarptautinių kultūros ryšių srityje prioritetus ir apsvarstyti galimybę užtikrinti jų matomumą naudojant vieną bendrą prieigos portalą;

PRAŠO VALSTYBIŲ NARIŲ, KOMISIJOS IR EIVT

| 11. | rinkti kultūros iniciatyvų trečiosiose valstybėse geriausios praktikos pavyzdžius ir jais dalytis, be kita ko, pasitelkiant kultūros diplomatijos platformą; |
| --- | --- |

11.

rinkti kultūros iniciatyvų trečiosiose valstybėse geriausios praktikos pavyzdžius ir jais dalytis, be kita ko, pasitelkiant kultūros diplomatijos platformą;

| 12. | apsvarstyti galimybę vykdyti bandomuosius projektus trečiosiose valstybėse siekiant išbandyti bendradarbiavimo formas, įskaitant bendruosius veiksmus ir kūrybines tarpsektorines partnerystes, kuriose dalyvautų vietos kultūros veikėjai, vietos ir regioninės valdžios institucijos, atitinkamos NVO, nacionaliniai kultūros institutai, EUNIC (7) klasteriai ir ES delegacijos. |
| --- | --- |

12.

apsvarstyti galimybę vykdyti bandomuosius projektus trečiosiose valstybėse siekiant išbandyti bendradarbiavimo formas, įskaitant bendruosius veiksmus ir kūrybines tarpsektorines partnerystes, kuriose dalyvautų vietos kultūros veikėjai, vietos ir regioninės valdžios institucijos, atitinkamos NVO, nacionaliniai kultūros institutai, EUNIC (7) klasteriai ir ES delegacijos.

---

(1)  Tarybos išvados dėl kultūros ES išorės santykių srityje, ypač daug dėmesio skiriant kultūros svarbai vystomojo bendradarbiavimo srityje (OL C 417, 2015 12 15, p. 41).

(2)  Dok. 10082/16.

(3)  Dok. 13202/16.

(4)  Dok. 10715/16.

(5)  2008 m. gegužės 22 d. Tarybos išvados dėl tarpkultūrinės kompetencijos (OL C 141, 2008 6 7, p. 14).

(6)  Kultūros diplomatijos platformą 2016 m. kovo mėn. sukūrė Europos Komisijos Užsienio politikos priemonių tarnyba siekiant padėti ES institucijoms įgyvendinti ES tarptautinių kultūros ryšių strategiją. Šia platforma siekiama vykdyti veiklą, kuria stiprinama ES kultūros veikla palaikant santykius su trečiosiomis valstybėmis ir jų piliečiais; daugiausia šių tikslų siekiama remiant ES institucijas, įskaitant ES delegacijas, ir teikiant joms patarimus, taip pat sukuriant visuotinę kultūros lyderystės mokymo programą.

(Šaltinis: http://www.cultureinexternalrelations.eu/)

(7)  EUNIC (Europos Sąjungos nacionaliniai kultūros institutai) yra skėtinis tinklas, vienijantis nacionalinius kultūros institutus ir ambasadas.

---

| 15.6.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 189/40 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 189/40

---

Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių Vyriausybių atstovų išvados dėl sporto kaip socialinės įtraukties per savanorišką veiklą platformos

(2017/C 189/09)

ES TARYBA IR TARYBOJE POSĖDŽIAVĘ VALSTYBIŲ NARIŲ VYRIAUSYBIŲ ATSTOVAI,

PRIMINDAMI, KAD:

| 1. | Sportas yra plačiausiai praktikuojama socialinė ir savanoriška veikla Europoje. Daugelis žmonių domisi sportu ir jis atlieka svarbų vaidmenį suburiant įvairios aplinkos žmones. |
| --- | --- |

1.

Sportas yra plačiausiai praktikuojama socialinė ir savanoriška veikla Europoje. Daugelis žmonių domisi sportu ir jis atlieka svarbų vaidmenį suburiant įvairios aplinkos žmones.

| 2. | Europos visuomenėms nelengva išlaikyti darną ir įtraukumą. Savanoriška veikla sporto srityje, kuria įsitraukiama į visuomenės gyvenimą, gali būti remiama socialinė integracija, ja prisidedama prie aktyvaus pilietiškumo ir ji gali būti pasitelkiama siekiant kovoti su socialine atskirtimi (1). |
| --- | --- |

2.

Europos visuomenėms nelengva išlaikyti darną ir įtraukumą. Savanoriška veikla sporto srityje, kuria įsitraukiama į visuomenės gyvenimą, gali būti remiama socialinė integracija, ja prisidedama prie aktyvaus pilietiškumo ir ji gali būti pasitelkiama siekiant kovoti su socialine atskirtimi (1).

| 3. | Savanoriška veikla sporto srityje gali ugdyti stipresnį pažeidžiamų visuomenės narių priklausymo visuomenei jausmą. Tai gali padėti skatinti aktyvų pilietiškumą. Šiose Tarybos išvadose pripažįstama įvairovė Europos visuomenėje ir siekiama spręsti problemas, su kuriomis susiduria grupės, kurioms kyla marginalizacijos rizika, t. y. migrantai ir pabėgėliai (2), vyresnio amžiaus žmonės, neįgalieji ir pažeidžiami jaunuoliai (3). |
| --- | --- |

3.

Savanoriška veikla sporto srityje gali ugdyti stipresnį pažeidžiamų visuomenės narių priklausymo visuomenei jausmą. Tai gali padėti skatinti aktyvų pilietiškumą. Šiose Tarybos išvadose pripažįstama įvairovė Europos visuomenėje ir siekiama spręsti problemas, su kuriomis susiduria grupės, kurioms kyla marginalizacijos rizika, t. y. migrantai ir pabėgėliai (2), vyresnio amžiaus žmonės, neįgalieji ir pažeidžiami jaunuoliai (3).

PRIPAŽINDAMI, KAD

| 4. | NET vykstant tik lėtam atsigavimui po ekonomikos ir finansų krizės, nemažai ES valstybių narių tęsė kovą su skurdu ir socialine atskirtimi (4). Norint užtikrinti socialinę įtrauktį, reikia taikyti vienodas sąlygas visoms visuomenės grupėms ir ypač daug dėmesio skirti dalyvavimui. |
| --- | --- |

4.

NET vykstant tik lėtam atsigavimui po ekonomikos ir finansų krizės, nemažai ES valstybių narių tęsė kovą su skurdu ir socialine atskirtimi (4). Norint užtikrinti socialinę įtrauktį, reikia taikyti vienodas sąlygas visoms visuomenės grupėms ir ypač daug dėmesio skirti dalyvavimui.

| 5. | Konfliktai, krizės ir nestabilios padėtys trečiosiose šalyse buvo veiksniai, dėl kurių migrantų ir pabėgėlių skaičius (5) nuo 2010 m. Europoje išaugo iki precedento neturinčio lygio ir dėl to Europoje kilo migracijos ir pabėgėlių krizė, o ES valstybėms narėms sunkiai sekėsi suvaldyti antplūdį. |
| --- | --- |

5.

Konfliktai, krizės ir nestabilios padėtys trečiosiose šalyse buvo veiksniai, dėl kurių migrantų ir pabėgėlių skaičius (5) nuo 2010 m. Europoje išaugo iki precedento neturinčio lygio ir dėl to Europoje kilo migracijos ir pabėgėlių krizė, o ES valstybėms narėms sunkiai sekėsi suvaldyti antplūdį.

| 6. | Tarybos, Komisijos ir Europos Parlamento bendroje deklaracijoje dėl 2017 m. ES prioritetų teisėkūros srityje siekiama kelti labiausiai neatidėliotinus šiandien ES kylančius uždavinius. Šioje bendroje deklaracijoje išdėstomos šešios konkrečios sritys, kurioms turėtų būti teikiama pirmenybė. ES socialinio aspekto klausimo sprendimas ir ES migracijos politikos pertvarkymas ir plėtojimas yra vienos iš šių šešių prioritetinių sričių (6). |
| --- | --- |

6.

Tarybos, Komisijos ir Europos Parlamento bendroje deklaracijoje dėl 2017 m. ES prioritetų teisėkūros srityje siekiama kelti labiausiai neatidėliotinus šiandien ES kylančius uždavinius. Šioje bendroje deklaracijoje išdėstomos šešios konkrečios sritys, kurioms turėtų būti teikiama pirmenybė. ES socialinio aspekto klausimo sprendimas ir ES migracijos politikos pertvarkymas ir plėtojimas yra vienos iš šių šešių prioritetinių sričių (6).

| 7. | Savanoriška veikla sporto srityje gali pasiekti žmones tarptautiniu, nacionaliniu, regionų ir vietos lygmeniu, skatinti aktyvų pilietiškumą ir taip pat gali būti galinga socialinė priemonė daugelyje sričių. Ji gali būti naudojama siekiant padėti integruoti didėjančią migrantų bendruomenę, kovoti su socialine atskirtimi arba didinti kartų solidarumą bei padėti užtikrinti lyčių lygybę. Ji atlieka svarbų vaidmenį sukuriant socialinę sanglaudą ir įtraukias bendruomenes. Šiuo požiūriu ypač svarbios yra vietos valdžios institucijos, bendradarbiaujančios su sporto klubais, asociacijomis ir kitais subjektais, kurie naudoja sportą kaip veiklos metodą. |
| --- | --- |

7.

Savanoriška veikla sporto srityje gali pasiekti žmones tarptautiniu, nacionaliniu, regionų ir vietos lygmeniu, skatinti aktyvų pilietiškumą ir taip pat gali būti galinga socialinė priemonė daugelyje sričių. Ji gali būti naudojama siekiant padėti integruoti didėjančią migrantų bendruomenę, kovoti su socialine atskirtimi arba didinti kartų solidarumą bei padėti užtikrinti lyčių lygybę. Ji atlieka svarbų vaidmenį sukuriant socialinę sanglaudą ir įtraukias bendruomenes. Šiuo požiūriu ypač svarbios yra vietos valdžios institucijos, bendradarbiaujančios su sporto klubais, asociacijomis ir kitais subjektais, kurie naudoja sportą kaip veiklos metodą.

| 8. | Vyresnio amžiaus žmonės sudaro svarbią ir vis didėjančią Europos visuomenės, ekonomikos, kultūros ir europiečių gyvenimo dalį. Tokie visi veiksniai, kaip nedidelės pajamos, bloga sveikata, senatvė ir (arba) diskriminacija dėl lyties, sumažėjęs fizinis ar psichinis pajėgumas, nedarbas, izoliacija, piktnaudžiavimas ir ribotos galimybės pasinaudoti paslaugomis, gali prisidėti didinant skurdo ir socialinės atskirties riziką (7) kai kuriems šios grupės asmenims. Savanoriška veikla sporto srityje gali ištraukti tokius poveikį patiriančius asmenis iš izoliacijos ir paskatinti juos dalytis savo patirtimi, taip remiant kartų dialogą. |
| --- | --- |

8.

Vyresnio amžiaus žmonės sudaro svarbią ir vis didėjančią Europos visuomenės, ekonomikos, kultūros ir europiečių gyvenimo dalį. Tokie visi veiksniai, kaip nedidelės pajamos, bloga sveikata, senatvė ir (arba) diskriminacija dėl lyties, sumažėjęs fizinis ar psichinis pajėgumas, nedarbas, izoliacija, piktnaudžiavimas ir ribotos galimybės pasinaudoti paslaugomis, gali prisidėti didinant skurdo ir socialinės atskirties riziką (7) kai kuriems šios grupės asmenims. Savanoriška veikla sporto srityje gali ištraukti tokius poveikį patiriančius asmenis iš izoliacijos ir paskatinti juos dalytis savo patirtimi, taip remiant kartų dialogą.

| 9. | Savanoriška veikla sporto srityje ne tik ugdo įvairius įgūdžius ir kompetencijas, bet ir suteikia jaunuoliams galimybių neformaliojo mokymosi ir savaiminio mokymosi srityje – jie gali įgyti pozityvių socialinių nuostatų, pagrįstų per sportą išugdytomis vertybėmis. (8) Savanoriška veikla sporto srityje taip pat gali būti naudojama kaip apsaugos sistema, skirta jaunuoliams, kurie nesimoko ar nedirba bei yra atsidūrę visuomenės paribyje (9). |
| --- | --- |

9.

Savanoriška veikla sporto srityje ne tik ugdo įvairius įgūdžius ir kompetencijas, bet ir suteikia jaunuoliams galimybių neformaliojo mokymosi ir savaiminio mokymosi srityje – jie gali įgyti pozityvių socialinių nuostatų, pagrįstų per sportą išugdytomis vertybėmis. (8) Savanoriška veikla sporto srityje taip pat gali būti naudojama kaip apsaugos sistema, skirta jaunuoliams, kurie nesimoko ar nedirba bei yra atsidūrę visuomenės paribyje (9).

| 10. | Lygios galimybės neįgaliesiems sudaro jiems galimybę vienodomis sąlygomis su kitais asmenimis dalyvauti atliekant sporto savanorių darbą. (10) Visi neįgalieji turėtų turėti teisę visapusiškai dalyvauti sporto veikloje, taip pat būti savanoriais. (11) |
| --- | --- |

10.

Lygios galimybės neįgaliesiems sudaro jiems galimybę vienodomis sąlygomis su kitais asmenimis dalyvauti atliekant sporto savanorių darbą. (10) Visi neįgalieji turėtų turėti teisę visapusiškai dalyvauti sporto veikloje, taip pat būti savanoriais. (11)

PRIPAŽINDAMI, KAD:

| 11. | 2014 m. „Eurobarometro“ duomenimis, 7 % ES piliečių teigia, kad jie dalyvauja savanoriškoje veikloje, kuria remiama sporto veikla (12). Apklausa parodė, kad trečdalis respondentų ne mažiau kaip šešias valandas per mėnesį skiria savanoriškai veiklai, o 8 % savanoriškai veiklai skiria 21 valandą ar daugiau. |
| --- | --- |

11.

2014 m. „Eurobarometro“ duomenimis, 7 % ES piliečių teigia, kad jie dalyvauja savanoriškoje veikloje, kuria remiama sporto veikla (12). Apklausa parodė, kad trečdalis respondentų ne mažiau kaip šešias valandas per mėnesį skiria savanoriškai veiklai, o 8 % savanoriškai veiklai skiria 21 valandą ar daugiau.

| 12. | Savanoriška veikla atlieka itin svarbų vaidmenį įtraukiant žmones į bendruomenę, nes ja stiprinamas aktyvių piliečių vaidmuo, gerinamos užimtumo galimybės, taip pat propaguojamos vertybės ir kultūrų dialogas. Savanoriška veikla sporto srityje gali būti įvairių formų ir būti vykdoma nereguliariai (pavyzdžiui, rengiant ir organizuojant vietinius, regioninius, nacionalinius ir tarptautinius sporto renginius) arba reguliariau, kasdien (pvz., veikla, vykdoma administruojant įvairias sporto srities organizacijas ar asociacijas) (13). |
| --- | --- |

12.

Savanoriška veikla atlieka itin svarbų vaidmenį įtraukiant žmones į bendruomenę, nes ja stiprinamas aktyvių piliečių vaidmuo, gerinamos užimtumo galimybės, taip pat propaguojamos vertybės ir kultūrų dialogas. Savanoriška veikla sporto srityje gali būti įvairių formų ir būti vykdoma nereguliariai (pavyzdžiui, rengiant ir organizuojant vietinius, regioninius, nacionalinius ir tarptautinius sporto renginius) arba reguliariau, kasdien (pvz., veikla, vykdoma administruojant įvairias sporto srities organizacijas ar asociacijas) (13).

| 13. | Vis dar trūksta duomenų, kuriais būtų galima remtis formuojant politiką socialinės įtraukties ir savanoriškos veiklos sporte srityje. Iki šiol nėra atlikta sistemingo tarpvalstybinio tyrimo, kuriame pagrindinis dėmesys būtų skiriamas sporto asociacijų, federacijų, klubų ir kitų socialinę įtrauktį ir savanorišką veiklą sporto srityje remiančių subjektų politinėms sąlygoms, ekonominei bei socialinei svarbai ir struktūrinėms ypatybėms. (14)
   (15) |
| --- | --- |

13.

Vis dar trūksta duomenų, kuriais būtų galima remtis formuojant politiką socialinės įtraukties ir savanoriškos veiklos sporte srityje. Iki šiol nėra atlikta sistemingo tarpvalstybinio tyrimo, kuriame pagrindinis dėmesys būtų skiriamas sporto asociacijų, federacijų, klubų ir kitų socialinę įtrauktį ir savanorišką veiklą sporto srityje remiančių subjektų politinėms sąlygoms, ekonominei bei socialinei svarbai ir struktūrinėms ypatybėms. (14)
   (15)

| 14. | Europos solidarumo korpuso tikslas yra sudaryti sąlygas daugiau jaunuolių dalyvauti – vykdant savanorišką veiklą, įsidarbinant, dalyvaujant pameistrystėse ar stažuotėse – įvairiuose solidariuose veiksmuose, siekiant padėti įveikti sunkumus visoje Europoje. Jis gali padėti jiems išsiugdyti kompetencijas, kurių jiems reikia darbo rinkoje ir aktyviam pilietiškumui. Savo ruožtu, tai galėtų prisidėti prie socialinės įtraukties ir Europos vertybių propagavimo (16). |
| --- | --- |

14.

Europos solidarumo korpuso tikslas yra sudaryti sąlygas daugiau jaunuolių dalyvauti – vykdant savanorišką veiklą, įsidarbinant, dalyvaujant pameistrystėse ar stažuotėse – įvairiuose solidariuose veiksmuose, siekiant padėti įveikti sunkumus visoje Europoje. Jis gali padėti jiems išsiugdyti kompetencijas, kurių jiems reikia darbo rinkoje ir aktyviam pilietiškumui. Savo ruožtu, tai galėtų prisidėti prie socialinės įtraukties ir Europos vertybių propagavimo (16).

PRAŠO VALSTYBIŲ NARIŲ:

| 15. | Išnagrinėti ir patvirtinti savanorišką veiklą sporto srityje kaip socialinės įtraukties platformą. Tai gali būti daroma remiant ir skatinant vietos ir regionų valdžios institucijas, kad jos, bendradarbiaudamos su sporto klubais ir organizacijomis, įskaitant nevyriausybines organizacijas, panaudojant sportą kaip veiklos metodą, suteikti galimybių tiems žmonėms, kurie yra socialiai atskirti. Tai padėtų skatinti ir plėtoti novatoriškus būdus skatinti mažumų ir pažeidžiamų grupių, įskaitant izoliuotus vyresnio amžiaus žmones, pažeidžiamus jaunuolius, neįgaliuosius, migrantus ir pabėgėlius, socialinę įtrauktį propaguojant savanorišką veiklą sporto srityje ir taip suteikiant šių mažumų nariams naujų įgūdžių ir diegiant jiems sportą kaip gyvenimo būdą. |
| --- | --- |

15.

Išnagrinėti ir patvirtinti savanorišką veiklą sporto srityje kaip socialinės įtraukties platformą. Tai gali būti daroma remiant ir skatinant vietos ir regionų valdžios institucijas, kad jos, bendradarbiaudamos su sporto klubais ir organizacijomis, įskaitant nevyriausybines organizacijas, panaudojant sportą kaip veiklos metodą, suteikti galimybių tiems žmonėms, kurie yra socialiai atskirti. Tai padėtų skatinti ir plėtoti novatoriškus būdus skatinti mažumų ir pažeidžiamų grupių, įskaitant izoliuotus vyresnio amžiaus žmones, pažeidžiamus jaunuolius, neįgaliuosius, migrantus ir pabėgėlius, socialinę įtrauktį propaguojant savanorišką veiklą sporto srityje ir taip suteikiant šių mažumų nariams naujų įgūdžių ir diegiant jiems sportą kaip gyvenimo būdą.

| 16. | Propaguoti savanorišką veiklą sporto srityje tarp žmonių iš visų visuomenės sričių, įskaitant migrantus, vyresnio amžiaus piliečius, neįgaliuosius ir pažeidžiamus jaunuolius. |
| --- | --- |

16.

Propaguoti savanorišką veiklą sporto srityje tarp žmonių iš visų visuomenės sričių, įskaitant migrantus, vyresnio amžiaus piliečius, neįgaliuosius ir pažeidžiamus jaunuolius.

| 17. | Plėtoti ir propaguoti savanorišką veiklą sporto srityje kaip vertinamą švietimo koncepciją, kuri turi būti įtraukta į įvairius savaiminio ir neformaliojo mokymosi lygmenis, įtraukiant jaunimo ir sporto organizacijas ir kitus pilietinės visuomenės suinteresuotuosius subjektus bei stiprinant jų tarpusavio bendradarbiavimą. Tai galėtų apimti švietimo programas bendradarbiaujant su sporto organizacijomis, kuriomis akcentuojama fizinės ir psichinės gerovės nauda, taip pat savanorių sporto srityje svarba. |
| --- | --- |

17.

Plėtoti ir propaguoti savanorišką veiklą sporto srityje kaip vertinamą švietimo koncepciją, kuri turi būti įtraukta į įvairius savaiminio ir neformaliojo mokymosi lygmenis, įtraukiant jaunimo ir sporto organizacijas ir kitus pilietinės visuomenės suinteresuotuosius subjektus bei stiprinant jų tarpusavio bendradarbiavimą. Tai galėtų apimti švietimo programas bendradarbiaujant su sporto organizacijomis, kuriomis akcentuojama fizinės ir psichinės gerovės nauda, taip pat savanorių sporto srityje svarba.

| 18. | Propaguoti savanorišką veiklą organizuojant svarbius sporto renginius, bendradarbiaujant su sporto sąjūdžiu. Svarbūs sporto renginiai gali būti puiki proga sukurti tinkamas sąlygas savanoriams mokyti, padedant jiems įgyti reikalingų kompetencijų. |
| --- | --- |

18.

Propaguoti savanorišką veiklą organizuojant svarbius sporto renginius, bendradarbiaujant su sporto sąjūdžiu. Svarbūs sporto renginiai gali būti puiki proga sukurti tinkamas sąlygas savanoriams mokyti, padedant jiems įgyti reikalingų kompetencijų.

PRAŠO EUROPOS KOMISIJOS:

| 19. | Remti keitimąsi visose ES valstybėse narėse gerosios praktikos pavyzdžiais ir žiniomis, susijusiais su savanoriška veikla sporto srityje, atsižvelgiant į savanoriškos veiklos sporto srityje indėlį ir poveikį socialinei įtraukčiai. |
| --- | --- |

19.

Remti keitimąsi visose ES valstybėse narėse gerosios praktikos pavyzdžiais ir žiniomis, susijusiais su savanoriška veikla sporto srityje, atsižvelgiant į savanoriškos veiklos sporto srityje indėlį ir poveikį socialinei įtraukčiai.

| 20. | Svarstyti galimybę remti tarpvalstybines iniciatyvas (pvz., keitimąsi gerosios praktikos pavyzdžiais, tyrimus, tinklus ir projektus), kuriomis daugiausia dėmesio skiriama nacionalinių ir tarptautinių strateginių veiksmų socialinės įtraukties srityje įgyvendinimui pagal finansavimo iš ES programas, ypač „Erasmus+“ ir Europos socialinio fondo lėšomis, daugiausia dėmesio skiriant savanoriškai veiklai sporto srityje. |
| --- | --- |

20.

Svarstyti galimybę remti tarpvalstybines iniciatyvas (pvz., keitimąsi gerosios praktikos pavyzdžiais, tyrimus, tinklus ir projektus), kuriomis daugiausia dėmesio skiriama nacionalinių ir tarptautinių strateginių veiksmų socialinės įtraukties srityje įgyvendinimui pagal finansavimo iš ES programas, ypač „Erasmus+“ ir Europos socialinio fondo lėšomis, daugiausia dėmesio skiriant savanoriškai veiklai sporto srityje.

PRAŠO EUROPOS KOMISIJOS IR VALSTYBIŲ NARIŲ ATITINKAMOSE JŲ KOMPETENCIJOS SRITYSE:

| 21. | Numatyti, kad Europos sporto savaitės būtų iniciatyva, kuria propaguojama savanoriška veikla sporto srityje ir įtraukiami visų visuomenės grupių asmenys. Tai gali būti viena iš priemonių pasiekti visus visuomenės sluoksnius vykdant veiklą skurdžiose vietovėse ir pritraukiant sporto srities savanorių šiose vietovėse. |
| --- | --- |

21.

Numatyti, kad Europos sporto savaitės būtų iniciatyva, kuria propaguojama savanoriška veikla sporto srityje ir įtraukiami visų visuomenės grupių asmenys. Tai gali būti viena iš priemonių pasiekti visus visuomenės sluoksnius vykdant veiklą skurdžiose vietovėse ir pritraukiant sporto srities savanorių šiose vietovėse.

| 22. | Skatinti savaiminio ir neformaliojo mokymosi rezultatų, pasiektų vykdant savanorišką veiklą sporto srityje, pripažinimą ir patvirtinimą, visų pirma panaudojant europines priemones ir gaires (17), kuriomis galima sudaryti palankesnes sąlygas pasiektiems mokymosi rezultatams patvirtinti ir pagerinti jų palyginamumą bei skaidrumą, taip pat geriau juos pripažinti. Taip būtų siekiama išnagrinėti būdus, kaip sustiprinti savanorių statusą, kad būtų užtikrintas jų įgytų kompetencijų pripažinimas. |
| --- | --- |

22.

Skatinti savaiminio ir neformaliojo mokymosi rezultatų, pasiektų vykdant savanorišką veiklą sporto srityje, pripažinimą ir patvirtinimą, visų pirma panaudojant europines priemones ir gaires (17), kuriomis galima sudaryti palankesnes sąlygas pasiektiems mokymosi rezultatams patvirtinti ir pagerinti jų palyginamumą bei skaidrumą, taip pat geriau juos pripažinti. Taip būtų siekiama išnagrinėti būdus, kaip sustiprinti savanorių statusą, kad būtų užtikrintas jų įgytų kompetencijų pripažinimas.

| 23. | Skatinti naudoti struktūrinių ir investicijų fondų ir Sanglaudos fondo lėšas infrastruktūros priemonėms, taip pat kitas sporto klubams skirtas programas, siekiant pagerinti vyraujančias socialines sąlygas, ypač tose vietovėse, kuriose yra didelė grupių, kurioms kyla marginalizacijos rizika, koncentracija. |
| --- | --- |

23.

Skatinti naudoti struktūrinių ir investicijų fondų ir Sanglaudos fondo lėšas infrastruktūros priemonėms, taip pat kitas sporto klubams skirtas programas, siekiant pagerinti vyraujančias socialines sąlygas, ypač tose vietovėse, kuriose yra didelė grupių, kurioms kyla marginalizacijos rizika, koncentracija.

| 24. | Propaguoti Europos solidarumo korpuso koncepciją tarp sporto organizacijų ir skatinti jas dalyvauti šioje iniciatyvoje, kad jaunuoliai, kurie yra aktyvūs sporto srityje, turėtų daugiau galimybių pasinaudoti šia programa. |
| --- | --- |

24.

Propaguoti Europos solidarumo korpuso koncepciją tarp sporto organizacijų ir skatinti jas dalyvauti šioje iniciatyvoje, kad jaunuoliai, kurie yra aktyvūs sporto srityje, turėtų daugiau galimybių pasinaudoti šia programa.

PRAŠO SPORTO SĄJŪDŽIO APSVARSTYTI GALIMYBĘ:

| 25. | Paskatinti įtraukti migrantus ir pabėgėlius, vyresnio amžiaus žmones, neįgaliuosius, pažeidžiamus jaunuolius į įvairias savanoriškos veiklos užduotis mėgėjiško sporto veikloje organizuojant tiek nedidelio masto, tiek svarbius sporto renginius ir užtikrinant, kad tokiems asmenims būtų lengviau įsitraukti į savanorišką veiklą mėgėjiško sporto veikloje ir kad jie įgalėtų. |
| --- | --- |

25.

Paskatinti įtraukti migrantus ir pabėgėlius, vyresnio amžiaus žmones, neįgaliuosius, pažeidžiamus jaunuolius į įvairias savanoriškos veiklos užduotis mėgėjiško sporto veikloje organizuojant tiek nedidelio masto, tiek svarbius sporto renginius ir užtikrinant, kad tokiems asmenims būtų lengviau įsitraukti į savanorišką veiklą mėgėjiško sporto veikloje ir kad jie įgalėtų.

| 26. | Plėtoti bendradarbiavimą su sporto organizacijomis, jaunimo organizacijomis ir kitomis nevyriausybinėmis organizacijomis savanorių skatinimo, įtraukimo ir išlaikymo klausimais, kad būtų sudaryta kuo daugiau galimybių savanoriškai veiklai sporto srityje, pavyzdžiui, svarbiuose sporto renginiuose. |
| --- | --- |

26.

Plėtoti bendradarbiavimą su sporto organizacijomis, jaunimo organizacijomis ir kitomis nevyriausybinėmis organizacijomis savanorių skatinimo, įtraukimo ir išlaikymo klausimais, kad būtų sudaryta kuo daugiau galimybių savanoriškai veiklai sporto srityje, pavyzdžiui, svarbiuose sporto renginiuose.

| 27. | Sukurti mokymosi ir mokymo galimybių, kad būtų pagerinti sporto organizacijų savanorių darbuotojų, įskaitant migrantus, pabėgėlius, vyresnio amžiaus piliečius, neįgaliuosius, pažeidžiamus jaunuolius ir kitas mažumas, įgūdžiai, tuo pačiu stiprinant asmenų, atsakingų už įvairių savanorių grupių įdarbinimą ir valdymą, gebėjimus. |
| --- | --- |

27.

Sukurti mokymosi ir mokymo galimybių, kad būtų pagerinti sporto organizacijų savanorių darbuotojų, įskaitant migrantus, pabėgėlius, vyresnio amžiaus piliečius, neįgaliuosius, pažeidžiamus jaunuolius ir kitas mažumas, įgūdžiai, tuo pačiu stiprinant asmenų, atsakingų už įvairių savanorių grupių įdarbinimą ir valdymą, gebėjimus.

| 28. | Skatinti lygias galimybes sporto klubuose, be kita ko, vienodas sąlygas grupėms, kurioms kyla marginalizacijos rizika, priklausantiems asmenims tapti nariais ir būti klubo savanoriais. |
| --- | --- |

28.

Skatinti lygias galimybes sporto klubuose, be kita ko, vienodas sąlygas grupėms, kurioms kyla marginalizacijos rizika, priklausantiems asmenims tapti nariais ir būti klubo savanoriais.

| 29. | Skatinti vyresnio amžiaus žmones dalyvauti sporto klubų veikloje ir integruoti vyresnio amžiaus savanorius, panaudojant vertingą jų gyvenimo patirtį, į sporto struktūras visais lygmenimis. |
| --- | --- |

29.

Skatinti vyresnio amžiaus žmones dalyvauti sporto klubų veikloje ir integruoti vyresnio amžiaus savanorius, panaudojant vertingą jų gyvenimo patirtį, į sporto struktūras visais lygmenimis.

---

(1)  Socialinė atskirtis yra suprantama kaip žmonių išstūmimo į visuomenės paribį procesas, dėl kurio jiems sudaroma mažiau sąlygų naudotis ištekliais ir galimybėmis, varžomas jų dalyvavimas įprastame socialiniame ir kultūriniame gyvenime, dėl to jie jaučiasi marginalizuoti, bejėgiai ir diskriminuojami.

(2)  Šiame dokumente kalbama apie migrantų ir pabėgėlių integraciją vadovaujantis 2016 m. gruodžio 9 d. Tarybos ir valstybių narių Vyriausybių atstovų išvadomis dėl Europos Sąjungoje teisėtai gyvenančių trečiųjų šalių piliečių integracijos. (dok. 15312/16).

(3)  Grupės, patiriančios didesnę nei plačioji visuomenė skurdo ir socialinės atskirties riziką. Visi – etninės mažumos, migrantai, neįgalieji, benamiai, kenčiantys nuo priklausomybės tam tikroms medžiagoms, izoliuoti pagyvenę žmonės ir jaunuoliai – dažnai susiduria su sunkumais, tokiais kaip žemas išsilavinimo lygis, nedarbas arba nepakankamas užimtumas, kurie juos gali nustumti į dar didesnę socialinę atskirtį.

(4)  Socialinės politikos reformos Europos Sąjungoje: Valstybių palyginimo socialinės įtraukties stebėsenos Europoje priemonė (SIM). Reformų barometras. Jan Arpe, Simona Milio, Andrej Stuchlik (redaktoriai).

(5)  Baltoji knyga dėl Europos ateities. Kokia ES 27 bus 2025 m.? Apmąstymai ir scenarijai, p. 4. „Pabėgėlių krizė, per kurią į Europą 2015 m. atvyko 1,2 mln. žmonių, – nuo Antrojo pasaulinio karo laikų precedento neturintis įvykis“ (taip pat žr. 3 išnašą).

(6)  Bendra deklaracija dėl 2017 m. tarpinstitucinio metinių programų sudarymo. Patvirtinimas (dok. 15375/16).

(7)  Aktyvūs vyresnio amžiaus piliečiai Europoje. ES vadovas (2012 m.). AGE Platform Europe.

(8)  OL C 372, 2011 12 20, p. 24.

(9)  Įtraukties ir pagrindinių vertybių rėmimas pasitelkiant formalųjį ir neformalųjį mokymąsi. ES lygmens priemonės siekiant įgyvendinti Paryžiaus deklaraciją.

(10)  OL C 326, 2010 12 3, p. 5.

(11)  COM(2010) 636 final „2010–2020 m. Europos strategija dėl negalios. Tolesnis siekis kurti Europą be kliūčių“.

(12)  Sporto ir fizinio aktyvumo specialioji Eurobarometro apklausa Nr. 412 (2014 m.).

(13)  Ekspertų grupė, atsakinga už žmogiškųjų išteklių vystymą ir sportą. Rekomendacijos, kuriomis skatinama savanoriška veikla sporto srityje ir teisinių bei fiskalinių mechanizmų geriausia praktika.

(14)  Projektas „Socialinė įtrauktis ir savanoriška veikla Europos sporto klubuose“ (SIVSCE), remiant Europos Sąjungos programai „Erasmus +“ (2015–2017 m.).

(15)  Europos sporto įtraukties tinklas (ESPIN). Skatinti lygias migrantų ir mažumų atstovų galimybes per savanorišką veiklą sporto srityje.

(16)  Europos Sąjungos sutarties 2 straipsnis.

(17)  2012 m. gruodžio 20 d. Tarybos rekomendacija dėl neformaliojo mokymosi ir savišvietos rezultatų patvirtinimo (OL C 398, 2012 12 22, p. 1).

---

PRIEDAS

Šiuose svarbiuose dokumentuose akcentuojama savanoriškos veiklos sporto srityje, kaip socialinės įtraukties priemonės, svarba:

| 1. | Strategija „Europa 2020“ ir viena iš jos septynių pavyzdinių iniciatyvų, kurioje akcentuojama būtinybė užtikrinti ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą, nes tai padės ant skurdo ribos gyvenantiems ir socialinę atskirtį patiriantiems žmonėms gyventi oriai ir aktyviai dalyvauti visuomeniniame gyvenime (dok. 7110/10). |
| --- | --- |

1.

Strategija „Europa 2020“ ir viena iš jos septynių pavyzdinių iniciatyvų, kurioje akcentuojama būtinybė užtikrinti ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą, nes tai padės ant skurdo ribos gyvenantiems ir socialinę atskirtį patiriantiems žmonėms gyventi oriai ir aktyviai dalyvauti visuomeniniame gyvenime (dok. 7110/10).

| 2. | 2010 m. lapkričio 18 d. Tarybos išvados dėl sporto vaidmens kuriant ir plėtojant aktyvią socialinę įtrauktį (OL C 326, 2010 12 3, p. 5). |
| --- | --- |

2.

2010 m. lapkričio 18 d. Tarybos išvados dėl sporto vaidmens kuriant ir plėtojant aktyvią socialinę įtrauktį (OL C 326, 2010 12 3, p. 5).

| 3. | Komunikatas „ES politika ir savanoriška veikla. Tarpvalstybinės savanoriškos veiklos pripažinimas ir skatinimas ES“ (COM(2011) 568 final). |
| --- | --- |

3.

Komunikatas „ES politika ir savanoriška veikla. Tarpvalstybinės savanoriškos veiklos pripažinimas ir skatinimas ES“ (COM(2011) 568 final).

| 4. | Tarybos išvados dėl sporto srities savanoriškos veiklos vaidmens skatinant aktyvų pilietiškumą (OL C 372, 2011 12 20, p. 24). |
| --- | --- |

4.

Tarybos išvados dėl sporto srities savanoriškos veiklos vaidmens skatinant aktyvų pilietiškumą (OL C 372, 2011 12 20, p. 24).

| 5. | 2012 m. gruodžio 20 d. Tarybos rekomendacija dėl neformaliojo mokymosi ir savišvietos rezultatų patvirtinimo (OL C 398, 2012 12 22, p. 1). |
| --- | --- |

5.

2012 m. gruodžio 20 d. Tarybos rekomendacija dėl neformaliojo mokymosi ir savišvietos rezultatų patvirtinimo (OL C 398, 2012 12 22, p. 1).

| 6. | Europos Sąjungos darbo planas sporto srityje (2014–2017 m.) (OL C 183, 2014 6 14, p. 12). |
| --- | --- |

6.

Europos Sąjungos darbo planas sporto srityje (2014–2017 m.) (OL C 183, 2014 6 14, p. 12).

| 7. | Sporto ir fizinio aktyvumo specialioji Eurobarometro apklausa Nr. 412 (2014 m.). |
| --- | --- |

7.

Sporto ir fizinio aktyvumo specialioji Eurobarometro apklausa Nr. 412 (2014 m.).

| 8. | Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui: „Nauja Europos įgūdžių darbotvarkė. Drauge dirbant didinti žmogiškąjį kapitalą, įsidarbinimo galimybes ir konkurencingumą“ (dok. 10038/16). |
| --- | --- |

8.

Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui: „Nauja Europos įgūdžių darbotvarkė. Drauge dirbant didinti žmogiškąjį kapitalą, įsidarbinimo galimybes ir konkurencingumą“ (dok. 10038/16).

| 9. | 2016 m. gruodžio 9 d. Tarybos ir valstybių narių Vyriausybių atstovų išvados dėl Europos Sąjungoje teisėtai gyvenančių trečiųjų šalių piliečių integracijos (dok. 15312/16). |
| --- | --- |

9.

2016 m. gruodžio 9 d. Tarybos ir valstybių narių Vyriausybių atstovų išvados dėl Europos Sąjungoje teisėtai gyvenančių trečiųjų šalių piliečių integracijos (dok. 15312/16).

| 10. | Bendra deklaracija dėl 2017 m. tarpinstitucinio metinių programų sudarymo (dok. 15375/16). |
| --- | --- |

10.

Bendra deklaracija dėl 2017 m. tarpinstitucinio metinių programų sudarymo (dok. 15375/16).

| 11. | Investicijos į Europos jaunimą






  a) | Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Investicijos į Europos jaunimą“ (dok. 15420/16). |
| --- | --- | --- |

11.

Investicijos į Europos jaunimą

a)

Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Investicijos į Europos jaunimą“ (dok. 15420/16).

| b) | Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europos solidarumo korpusas“ (dok. 15421/16). |
| --- | --- |

b)

Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europos solidarumo korpusas“ (dok. 15421/16).

| 12. | Ekspertų grupė, atsakinga už žmogiškųjų išteklių vystymą ir sportą. Rekomendacijos, kuriomis skatinama savanoriška veikla sporto srityje ir teisinių bei fiskalinių mechanizmų geriausia praktika (2016 m. gruodžio mėn.). |
| --- | --- |

12.

Ekspertų grupė, atsakinga už žmogiškųjų išteklių vystymą ir sportą. Rekomendacijos, kuriomis skatinama savanoriška veikla sporto srityje ir teisinių bei fiskalinių mechanizmų geriausia praktika (2016 m. gruodžio mėn.).

| 13. | Europos sporto įtraukties tinklas (ESPIN). Skatinti lygias migrantų ir mažumų atstovų galimybes per savanorišką veiklą sporto srityje. |
| --- | --- |

13.

Europos sporto įtraukties tinklas (ESPIN). Skatinti lygias migrantų ir mažumų atstovų galimybes per savanorišką veiklą sporto srityje.

| 14. | COM(2010) 636 final „2010–2020 m. Europos strategija dėl negalios. Tolesnis siekis kurti Europą be kliūčių“. |
| --- | --- |

14.

COM(2010) 636 final „2010–2020 m. Europos strategija dėl negalios. Tolesnis siekis kurti Europą be kliūčių“.

---

Europos Komisija

| 15.6.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 189/45 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 189/45

---

Euro kursas (1)

2017 m. birželio 14 d.

(2017/C 189/10)

1 euro =

| | Valiuta | Valiutos kursas |
| --- | --- | --- |
| USD | JAV doleris | 1,1203 |
| JPY | Japonijos jena | 123,58 |
| DKK | Danijos krona | 7,4363 |
| GBP | Svaras sterlingas | 0,87960 |
| SEK | Švedijos krona | 9,7448 |
| CHF | Šveicarijos frankas | 1,0874 |
| ISK | Islandijos krona | |
| NOK | Norvegijos krona | 9,4140 |
| BGN | Bulgarijos levas | 1,9558 |
| CZK | Čekijos krona | 26,163 |
| HUF | Vengrijos forintas | 306,39 |
| PLN | Lenkijos zlotas | 4,1967 |
| RON | Rumunijos lėja | 4,5664 |
| TRY | Turkijos lira | 3,9362 |
| AUD | Australijos doleris | 1,4778 |
| CAD | Kanados doleris | 1,4796 |
| HKD | Honkongo doleris | 8,7392 |
| NZD | Naujosios Zelandijos doleris | 1,5453 |
| SGD | Singapūro doleris | 1,5457 |
| KRW | Pietų Korėjos vonas | 1 260,45 |
| ZAR | Pietų Afrikos randas | 14,2697 |
| CNY | Kinijos ženminbi juanis | 7,6147 |
| HRK | Kroatijos kuna | 7,3995 |
| IDR | Indonezijos rupija | 14 880,38 |
| MYR | Malaizijos ringitas | 4,7702 |
| PHP | Filipinų pesas | 55,465 |
| RUB | Rusijos rublis | 63,9450 |
| THB | Tailando batas | 38,023 |
| BRL | Brazilijos realas | 3,7027 |
| MXN | Meksikos pesas | 20,2078 |
| INR | Indijos rupija | 72,0350 |

Valiuta

Valiutos kursas

USD

JAV doleris

1,1203

JPY

Japonijos jena

123,58

DKK

Danijos krona

7,4363

GBP

Svaras sterlingas

0,87960

SEK

Švedijos krona

9,7448

CHF

Šveicarijos frankas

1,0874

ISK

Islandijos krona

NOK

Norvegijos krona

9,4140

BGN

Bulgarijos levas

1,9558

CZK

Čekijos krona

26,163

HUF

Vengrijos forintas

306,39

PLN

Lenkijos zlotas

4,1967

RON

Rumunijos lėja

4,5664

TRY

Turkijos lira

3,9362

AUD

Australijos doleris

1,4778

CAD

Kanados doleris

1,4796

HKD

Honkongo doleris

8,7392

NZD

Naujosios Zelandijos doleris

1,5453

SGD

Singapūro doleris

1,5457

KRW

Pietų Korėjos vonas

1 260,45

ZAR

Pietų Afrikos randas

14,2697

CNY

Kinijos ženminbi juanis

7,6147

HRK

Kroatijos kuna

7,3995

IDR

Indonezijos rupija

14 880,38

MYR

Malaizijos ringitas

4,7702

PHP

Filipinų pesas

55,465

RUB

Rusijos rublis

63,9450

THB

Tailando batas

38,023

BRL

Brazilijos realas

3,7027

MXN

Meksikos pesas

20,2078

INR

Indijos rupija

72,0350

---

(1)  Šaltinis: valiutų perskaičiavimo kursai paskelbti ECB.

---

PRANEŠIMAI, SUSIJĘ SU EUROPOS EKONOMINE ERDVE

ELPA Priežiūros tarnyba

| 15.6.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 189/46 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 189/46

---

Norvegijos pranešimas dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 94/22/EB dėl leidimų žvalgyti, tirti ir išgauti angliavandenilius išdavimo ir naudojimosi jais sąlygų

Kvietimas teikti paraiškas naftos gavybos leidimams Norvegijos kontinentiniame šelfe gauti. 2017 m. leidimų iš anksto nustatytose vietovėse išdavimas

(2017/C 189/11)

Norvegijos naftos ir energetikos ministerija, remdamasi 1994 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 94/22/EB dėl leidimų žvalgyti, tirti ir išgauti angliavandenilius išdavimo ir naudojimosi jais sąlygų 3 straipsnio 2 dalies a punktu, skelbia kvietimą teikti paraiškas naftos gavybos leidimams gauti.

Gavybos leidimai bus suteikiami tik Norvegijoje ar kitoje valstybėje, kuri yra Europos ekonominės erdvės susitarimo (toliau – EEE susitarimas) šalis, registruotoms akcinėms bendrovėms arba fiziniams asmenims, kurių nuolatinė gyvenamoji vieta yra valstybėje, kuri yra EEE susitarimo šalis.

Bendrovėms, kurios neturi leidimų Norvegijos kontinentiniame šelfe, gavybos leidimai gali būti išduoti, jei jos yra iš anksto patvirtintos kaip tinkamos būti leidimų Norvegijos kontinentiniame šelfe turėtojomis.

Pavienes bendroves ir bendroves, teikiančias paraiškas kaip grupės dalis, ministerija traktuos vienodai. Visi pavieniai paraiškos teikėjai arba bendrą paraišką teikiantys grupei priklausantys paraiškos teikėjai bus laikomi paraiškos išduoti gavybos leidimą teikėju. Ministerija, remdamasi paraiškomis, kurias pateikė paraiškos teikėjų grupės ar pavieniai paraiškų teikėjai, gali nustatyti leidimo turėtojų grupių, kurioms suteikiamas naujas gavybos leidimas, sudėtį, be kita ko, pašalinti paraiškos teikėjus iš grupės ir įtraukti pavienius paraiškos teikėjus, taip pat paskirti tokių grupių operatorių.

Galimybė vykdyti pagal gavybos leidimą vykdomos veiklos dalį suteikiama su sąlyga, kad leidimų turėtojai sudarys naftos gavybos ir (arba) žvalgybos susitarimą, įskaitant bendros veiklos susitarimą ir apskaitos susitarimą. Jei gavybos leidimas grindžiamas stratigrafiniu skirstymu, dviejų pagal stratigrafijos principą padalytų leidimų turėtojų taip pat bus prašoma sudaryti specialų bendros veiklos susitarimą, kuriuo bus reglamentuojami jų santykiai šiuo klausimu.

Pasirašydami minėtus susitarimus, leidimų turėtojai įsteigs bendrą įmonę, kurioje jų turima kapitalo dalis visą laiką bus tokia pati kaip jų pagal gavybos leidimą vykdomos veiklos dalis.

Išduodant leidimų dokumentus daugiausia bus remiamasi dokumentais, susijusiais su 2016 m. leidimų iš anksto nustatytose vietovėse išdavimu. Siekiama, kad pramonės atstovai galėtų susipažinti su pagrindiniais bet kokių tvarkos pakeitimų aspektais prieš pradedant taikyti tuos pakeitimus.

Gavybos leidimo išdavimo kriterijai

Kad būtų skatinamas tinkamas išteklių valdymas, greita ir veiksminga naftos žvalgyba bei jos gavyba Norvegijos kontinentiniame šelfe, be kita ko, leidimo grupių sudarymą siekiant tai užtikrinti, taikomi šie pagal gavybos leidimą vykdomos veiklos dalies nustatymo ir operatoriaus paskyrimo kriterijai:

| a) | paraiškos teikėjo geologinės žinios apie konkrečią geografinę vietovę ir leidimų turėtojų pasiūlymai, susiję su veiksminga naftos žvalgyba; |
| --- | --- |

a)

paraiškos teikėjo geologinės žinios apie konkrečią geografinę vietovę ir leidimų turėtojų pasiūlymai, susiję su veiksminga naftos žvalgyba;

| b) | reikiamos techninės paraiškos teikėjo žinios ir tai, kaip šiomis žiniomis būtų galima veiksmingai prisidėti prie ekonomiškos žvalgybos ir, jei būtina, naftos gavybos konkrečioje geografinėje vietovėje; |
| --- | --- |

b)

reikiamos techninės paraiškos teikėjo žinios ir tai, kaip šiomis žiniomis būtų galima veiksmingai prisidėti prie ekonomiškos žvalgybos ir, jei būtina, naftos gavybos konkrečioje geografinėje vietovėje;

| c) | paraiškos teikėjo patirtis Norvegijos kontinentiniame šelfe arba atitinkama lygiavertė patirtis kitose vietovėse; |
| --- | --- |

c)

paraiškos teikėjo patirtis Norvegijos kontinentiniame šelfe arba atitinkama lygiavertė patirtis kitose vietovėse;

| d) | pakankamas paraiškos teikėjo finansinis pajėgumas vykdyti žvalgybą ir, jei būtina, naftos gavybą konkrečioje geografinėje vietovėje; |
| --- | --- |

d)

pakankamas paraiškos teikėjo finansinis pajėgumas vykdyti žvalgybą ir, jei būtina, naftos gavybą konkrečioje geografinėje vietovėje;

| e) | jei paraiškos teikėjas yra arba buvo gavybos leidimo turėtojas, ministerija gali atsižvelgti į bet kokį pareiškėjo, kaip leidimo turėtojo, parodytą neefektyvumą ar atskaitomybės stoką; |
| --- | --- |

e)

jei paraiškos teikėjas yra arba buvo gavybos leidimo turėtojas, ministerija gali atsižvelgti į bet kokį pareiškėjo, kaip leidimo turėtojo, parodytą neefektyvumą ar atskaitomybės stoką;

| f) | gavybos leidimai daugiausia bus išduodami bendrai įmonei, kurios bent vienas leidimo turėtojas yra kaip operatorius išgręžęs mažiausiai vieną žvalgybinį gręžinį Norvegijos kontinentiniame šelfe arba turi atitinkamos tokio darbo patirties už Norvegijos kontinentinio šelfo ribų; |
| --- | --- |

f)

gavybos leidimai daugiausia bus išduodami bendrai įmonei, kurios bent vienas leidimo turėtojas yra kaip operatorius išgręžęs mažiausiai vieną žvalgybinį gręžinį Norvegijos kontinentiniame šelfe arba turi atitinkamos tokio darbo patirties už Norvegijos kontinentinio šelfo ribų;

| g) | gavybos leidimai daugiausia bus išduodami dviem ar daugiau leidimo turėtojams, iš kurių bent vienas turi f punkte minėtą patirtį; |
| --- | --- |

g)

gavybos leidimai daugiausia bus išduodami dviem ar daugiau leidimo turėtojams, iš kurių bent vienas turi f punkte minėtą patirtį;

| h) | paskirtasis gavybos leidimų Barenco jūroje operatorius kaip operatorius turi būti išgręžęs mažiausiai vieną gręžinį Norvegijos kontinentiniame šelfe arba turi atitinkamos tokio darbo patirties už Norvegijos kontinentinio šelfo ribų; |
| --- | --- |

h)

paskirtasis gavybos leidimų Barenco jūroje operatorius kaip operatorius turi būti išgręžęs mažiausiai vieną gręžinį Norvegijos kontinentiniame šelfe arba turi atitinkamos tokio darbo patirties už Norvegijos kontinentinio šelfo ribų;

| i) | gavybos leidimų giliuosiuose vandenyse atveju tiek paskirtasis operatorius, tiek bent vienas leidimo turėtojas kaip operatoriai turi būti išgręžę bent vieną gręžinį Norvegijos kontinentiniame šelfe arba turėti atitinkamos tokio darbo patirties už Norvegijos kontinentinio šelfo ribų. Vienas gavybos leidimo turėtojas kaip operatorius turi būti gręžęs giliuosiuose vandenyse; |
| --- | --- |

i)

gavybos leidimų giliuosiuose vandenyse atveju tiek paskirtasis operatorius, tiek bent vienas leidimo turėtojas kaip operatoriai turi būti išgręžę bent vieną gręžinį Norvegijos kontinentiniame šelfe arba turėti atitinkamos tokio darbo patirties už Norvegijos kontinentinio šelfo ribų. Vienas gavybos leidimo turėtojas kaip operatorius turi būti gręžęs giliuosiuose vandenyse;

| j) | gavybos leidimų žvalgybiniams gręžiniams, kurių gręžimas susijęs su aukštu slėgiu ir (arba) aukšta temperatūra (angl. HTHP), atveju tiek paskirtasis operatorius, tiek bent vienas kitas leidimo turėtojas kaip operatoriai turi būti išgręžę bent vieną gręžinį Norvegijos kontinentiniame šelfe arba turi atitinkamos tokio darbo patirties už Norvegijos kontinentinio šelfo ribų. Vienas gavybos leidimo turėtojas kaip operatorius turi būti gręžęs aukšto slėgio ir (arba) aukštos temperatūros (angl. HTHP) sąlygomis. |
| --- | --- |

j)

gavybos leidimų žvalgybiniams gręžiniams, kurių gręžimas susijęs su aukštu slėgiu ir (arba) aukšta temperatūra (angl. HTHP), atveju tiek paskirtasis operatorius, tiek bent vienas kitas leidimo turėtojas kaip operatoriai turi būti išgręžę bent vieną gręžinį Norvegijos kontinentiniame šelfe arba turi atitinkamos tokio darbo patirties už Norvegijos kontinentinio šelfo ribų. Vienas gavybos leidimo turėtojas kaip operatorius turi būti gręžęs aukšto slėgio ir (arba) aukštos temperatūros (angl. HTHP) sąlygomis.

Blokai, dėl kurių galima teikti paraiškas

Gali būti teikiamos paraiškos dėl pagal gavybos leidimą vykdomos veiklos dalies, susijusios su blokais, kuriems iš anksto numatytoje vietovėje leidimų nėra išduota, kaip pavaizduota Norvegijos naftos direkcijos paskelbtame žemėlapyje. Paraiškas dėl ploto, kurio buvo atsisakyta iš anksto nustatytoje vietovėje, galima teikti po to, kai, remiantis atnaujintais žemėlapiais, apie atsisakymą paskelbiama Norvegijos naftos direktorato interneto svetainėje esančiuose interaktyviuose žemėlapiuose Factmaps.

Kiekviename gavybos leidime gali būti nurodytas vienas arba daugiau blokų ar jų dalių. Paraiškos teikėjų prašoma, kad paraiškose jie nurodytų tik tas vietoves, kurias pažymėjo žemėlapyje kaip tyrinėtinas.

Visą pranešimo tekstą, įskaitant išsamius galimų vietovių žemėlapius, galima rasti Norvegijos naftos direktorato interneto svetainėje www.npd.no/apa2017.

Paraiškos naftos gavybos leidimams gauti pateikiamos šiuo adresu:

| Ministry of Petroleum and Energy |
| --- |
| P.O. Box 8148 Dep. |
| NO-0033 Oslo |
| NORWAY |

Ministry of Petroleum and Energy

P.O. Box 8148 Dep.

NO-0033 Oslo

NORWAY

Dvi kopijos pateikiamos adresu:

| The Norwegian Petroleum Directorate |
| --- |
| P.O. Box 600 |
| 4003 Stavanger |
| NORWAY |

The Norwegian Petroleum Directorate

P.O. Box 600

4003 Stavanger

NORWAY

Terminas – 2017 m. rugsėjo 1 d. 12.00 val.

Naftos gavybos leidimus 2017 m. iš anksto nustatytose Norvegijos kontinentinio šelfo vietovėse planuojama išduoti 2018 m. pirmą ketvirtį.

---

V Nuomonės

TEISINĖS PROCEDŪROS

ELPA Teismas

| 15.6.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 189/48 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 189/48

---

TEISMO NUTARTIS

2016 m. lapkričio 15 d.

byloje E-7/16

Míla ehf. Prieš ELPA priežiūros instituciją

(Preliminarus prieštaravimas dėl priimtinumo – Valstybės pagalba – Sprendimas baigti oficialią tyrimo procedūrą)

(2017/C 189/12)

Byloje E-7/16 Míla ehf. prieš ELPA priežiūros instituciją dėl PRAŠYMO pagal ELPA valstybių susitarimo dėl Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo įsteigimo 36 straipsnio 2 dalį dėl 2016 m. kovo 16 d. ELPA priežiūros institucijos sprendimo Nr. 61/16/COL baigti oficialią tyrimo procedūrą dėl įtariamos valstybės pagalbos išnuomojus optinę skaidulą, anksčiau eksploatuotą NATO vardu, panaikinimo, Teismas, kurį sudaro pirmininkas Carlas Baudenbacheris ir teisėjai Peras Christiansenas (teisėjas pranešėjas) ir Pállis Hreinssonas, 2016 m. lapkričio 15 d. priėmė nutartį, kurios rezoliucinė dalis yra tokia:

| 1. | Prašymas atmetamas kaip nepriimtinas. |
| --- | --- |

1.

Prašymas atmetamas kaip nepriimtinas.

| 2. | Bylinėjimosi išlaidas padengia ieškovas. |
| --- | --- |

2.

Bylinėjimosi išlaidas padengia ieškovas.

---

| 15.6.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 189/49 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 189/49

---

TEISMO SPRENDIMAS

2016 m. lapkričio 16 d.

byloje E-4/16

ELPA priežiūros institucija prieš Norvegijos Karalystę

(Teismo sprendimo, kuriuo konstatuota, kad neįvykdyti įsipareigojimai, neįvykdymas – Susitarimo dėl Priežiūros institucijos ir Teismo 33 straipsnis – Priemonės, reikalingos Teismo sprendimui įvykdyti)

(2017/C 189/13)

Byloje E-4/16 ELPA priežiūros institucija prieš Norvegijos Karalystę dėl PRAŠYMO pripažinti, kad, per nustatytą terminą nesiėmusi priemonių, reikalingų 2013 m. gruodžio 2 d. Teismo sprendimui byloje E-13/13 ELPA priežiūros institucija prieš Norvegijos Karalystę įvykdyti, Norvegijos Karalystė neįvykdė įsipareigojimų pagal ELPA valstybių susitarimo dėl Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo įsteigimo 33 straipsnį, Teismas, kurį sudaro pirmininkas Carlas Baudenbacheris ir teisėjai Peras Christiansenas ir Pállis Hreinssonas (teisėjas pranešėjas), 2016 m. lapkričio 16 d. priėmė sprendimą, kurio rezoliucinė dalis yra tokia:

Teismas:

| 1. | Pripažįsta, kad, per nustatytą terminą nesiėmusi priemonių, reikalingų 2013 m. gruodžio 2 d. Teismo sprendimui byloje E-13/13 ELPA priežiūros institucija prieš Norvegijos Karalystę įgyvendinti, Norvegijos Karalystė neįvykdė įsipareigojimų pagal ELPA valstybių susitarimo dėl Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo įsteigimo 33 straipsnį. |
| --- | --- |

1.

Pripažįsta, kad, per nustatytą terminą nesiėmusi priemonių, reikalingų 2013 m. gruodžio 2 d. Teismo sprendimui byloje E-13/13 ELPA priežiūros institucija prieš Norvegijos Karalystę įgyvendinti, Norvegijos Karalystė neįvykdė įsipareigojimų pagal ELPA valstybių susitarimo dėl Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo įsteigimo 33 straipsnį.

| 2. | Nurodo Norvegijos Karalystei padengti bylinėjimosi išlaidas. |
| --- | --- |

2.

Nurodo Norvegijos Karalystei padengti bylinėjimosi išlaidas.

---

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Europos Komisija

| 15.6.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 189/50 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 189/50

---

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją

(Byla M.8467 – BNP Paribas / Commerz Finanz)

Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka

(Tekstas svarbus EEE)

(2017/C 189/14)

| 1. | 2017 m. birželio 6 d. pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 4 straipsnį Komisija gavo pranešimą apie siūlomą koncentraciją: įmonė „BNP Paribas Personal Finance SA“ (toliau – BNPP PF, Prancūzija), visiškai priklausanti „BNP Paribas SA“ patronuojamoji įmonė, pirkdama turtą įgyja, kaip apibrėžta Susijungimų reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte, visos įmonės „Commerz Finanz GmbH“ (toliau – CFG, Vokietija), kurią šiuo metu bendrai kontroliuoja įmonės BNPP PF ir „Commerzbank AG“ (toliau – „Commerzbank“, Vokietija), kontrolę. |
| --- | --- |

1.

2017 m. birželio 6 d. pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 4 straipsnį Komisija gavo pranešimą apie siūlomą koncentraciją: įmonė „BNP Paribas Personal Finance SA“ (toliau – BNPP PF, Prancūzija), visiškai priklausanti „BNP Paribas SA“ patronuojamoji įmonė, pirkdama turtą įgyja, kaip apibrėžta Susijungimų reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte, visos įmonės „Commerz Finanz GmbH“ (toliau – CFG, Vokietija), kurią šiuo metu bendrai kontroliuoja įmonės BNPP PF ir „Commerzbank AG“ (toliau – „Commerzbank“, Vokietija), kontrolę.

| 2. | Įmonių verslo veikla:
  —   CFG: vartojimo kreditų bankas, šiuo metu bendrosios nuosavybės teise priklausantis BNPP PF ir „Commerzbank“, vykdantis pagrindinę veiklą paskolų fiziniams asmenims srityje. Kaip numatyta sandoryje, įmonę pasidalys BNPP PF ir „Commerzbank“: bus du atskiri savarankiški verslo padaliniai – įmonė „Point of Sale Finance“ ir įmonė „Banking“. Įmonė „Point of Sale Finance“ toliau priklausys CFG (vienintelis jos akcininkas – BNPP PF) ir vykdys visą veiklą, susijusią su CFG produktų platinimu tiesiogiai klientams arba per mažmenininko prekybos vietas (internetu ir ne internetu).
  —   BNPP PF: finansinių paslaugų bendrovė, visiška nuosavybės teise priklausanti „BNP Paribas SA“, pagrindinę veiklą vykdanti vartojimo kreditų srityje. „BNP Paribas SA“ – pasaulinė bankų grupė, vykdanti veiklą visose pagrindinėse bankininkystės srityse – mažmeninės bankininkystės, turto valdymo ir paslaugų, taip pat korporacinės ir investicinės bankininkystės. |
| --- | --- |

2.

Įmonių verslo veikla:

—   CFG: vartojimo kreditų bankas, šiuo metu bendrosios nuosavybės teise priklausantis BNPP PF ir „Commerzbank“, vykdantis pagrindinę veiklą paskolų fiziniams asmenims srityje. Kaip numatyta sandoryje, įmonę pasidalys BNPP PF ir „Commerzbank“: bus du atskiri savarankiški verslo padaliniai – įmonė „Point of Sale Finance“ ir įmonė „Banking“. Įmonė „Point of Sale Finance“ toliau priklausys CFG (vienintelis jos akcininkas – BNPP PF) ir vykdys visą veiklą, susijusią su CFG produktų platinimu tiesiogiai klientams arba per mažmenininko prekybos vietas (internetu ir ne internetu).

—   BNPP PF: finansinių paslaugų bendrovė, visiška nuosavybės teise priklausanti „BNP Paribas SA“, pagrindinę veiklą vykdanti vartojimo kreditų srityje. „BNP Paribas SA“ – pasaulinė bankų grupė, vykdanti veiklą visose pagrindinėse bankininkystės srityse – mažmeninės bankininkystės, turto valdymo ir paslaugų, taip pat korporacinės ir investicinės bankininkystės.

| 3. | Preliminariai išnagrinėjusi pranešimą Komisija mano, kad sandoriui, apie kurį pranešta, galėtų būti taikomas Susijungimų reglamentas. Komisijai paliekama teisė dėl šio klausimo priimti galutinį sprendimą. Pagal Komisijos pranešimą dėl supaprastintos tam tikrų koncentracijų nagrinėjimo pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 139/2004 (2) procedūros reikėtų pažymėti, kad šią bylą numatoma nagrinėti pranešime nurodyta tvarka. |
| --- | --- |

3.

Preliminariai išnagrinėjusi pranešimą Komisija mano, kad sandoriui, apie kurį pranešta, galėtų būti taikomas Susijungimų reglamentas. Komisijai paliekama teisė dėl šio klausimo priimti galutinį sprendimą. Pagal Komisijos pranešimą dėl supaprastintos tam tikrų koncentracijų nagrinėjimo pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 139/2004 (2) procedūros reikėtų pažymėti, kad šią bylą numatoma nagrinėti pranešime nurodyta tvarka.

| 4. | Komisija kviečia suinteresuotas trečiąsias šalis teikti pastabas dėl pasiūlyto veiksmo.
  Pastabos Komisijai turi būti pateiktos ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Pastabas galima siųsti faksu (numeris +32 22964301), e. paštu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu arba paštu su nuoroda „M.8467 – BNP Paribas / Commerz Finanz“ adresu:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija kviečia suinteresuotas trečiąsias šalis teikti pastabas dėl pasiūlyto veiksmo.

Pastabos Komisijai turi būti pateiktos ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Pastabas galima siųsti faksu (numeris +32 22964301), e. paštu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu arba paštu su nuoroda „M.8467 – BNP Paribas / Commerz Finanz“ adresu:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1 (Susijungimų reglamentas).

(2)  OL C 366, 2013 12 14, p. 5.

---

| 15.6.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 189/51 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 189/51

---

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją

(Byla M.8483 – Bain Capital / Cinven / Stada Arzneimittel)

Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka

(Tekstas svarbus EEE)

(2017/C 189/15)

| 1. | 2017 m. birželio 2 d. pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 4 straipsnį Komisija gavo pranešimą apie siūlomą koncentraciją: įmonės „Bain Capital Investors, L.L.C.“ valdomi fondai (toliau – „Bain Capital“, JAV) ir įmonės „Cinven Capital Management (VI) Limited Partnership Incorporated“ valdomi fondai, veikiantys per bendrą partnerį „Cinven Capital Management (VI) General Partner Limited“ (toliau – „Cinven“, JK), pirkdami akcijas įgyja, kaip apibrėžta Susijungimų reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte, bendrą įmonės „Stada Arzneimittel Aktiengesellschaft“ (toliau – „Stada“, Vokietija) kontrolę. |
| --- | --- |

1.

2017 m. birželio 2 d. pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 4 straipsnį Komisija gavo pranešimą apie siūlomą koncentraciją: įmonės „Bain Capital Investors, L.L.C.“ valdomi fondai (toliau – „Bain Capital“, JAV) ir įmonės „Cinven Capital Management (VI) Limited Partnership Incorporated“ valdomi fondai, veikiantys per bendrą partnerį „Cinven Capital Management (VI) General Partner Limited“ (toliau – „Cinven“, JK), pirkdami akcijas įgyja, kaip apibrėžta Susijungimų reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte, bendrą įmonės „Stada Arzneimittel Aktiengesellschaft“ (toliau – „Stada“, Vokietija) kontrolę.

| 2. | Įmonių verslo veikla:
  —   „Bain Capital“: privataus kapitalo investicijų įmonė, investuojanti į įmones įvairiuose pramonės sektoriuose, įskaitant informacinių technologijų, sveikatos priežiūros, mažmeninės prekybos ir vartojimo prekių, ryšių, finansų ir pramonės ir (arba) gamybos sektorius,
  —   „Cinven“: privataus kapitalo investicijų įmonė, investuojanti į šešis pagrindinius sektorius: verslo paslaugų, vartotojų, finansinių paslaugų, sveikatos priežiūros, pramonės, technologijų, žiniasklaidos ir telekomunikacijų,
  —   „Stada“: gyvosios gamtos mokslų produktų, kaip antai vaistų (visų pirma iš patentais nesaugomų vaistų veikliųjų medžiagų), maisto papildų, kosmetikos produktų ir įvairių kitų sveikatos priežiūrai skirtų produktų kūrimas, gamyba, registracija, pardavimas, komercializacija, platinimas ir populiarinimas. |
| --- | --- |

2.

Įmonių verslo veikla:

—   „Bain Capital“: privataus kapitalo investicijų įmonė, investuojanti į įmones įvairiuose pramonės sektoriuose, įskaitant informacinių technologijų, sveikatos priežiūros, mažmeninės prekybos ir vartojimo prekių, ryšių, finansų ir pramonės ir (arba) gamybos sektorius,

—   „Cinven“: privataus kapitalo investicijų įmonė, investuojanti į šešis pagrindinius sektorius: verslo paslaugų, vartotojų, finansinių paslaugų, sveikatos priežiūros, pramonės, technologijų, žiniasklaidos ir telekomunikacijų,

—   „Stada“: gyvosios gamtos mokslų produktų, kaip antai vaistų (visų pirma iš patentais nesaugomų vaistų veikliųjų medžiagų), maisto papildų, kosmetikos produktų ir įvairių kitų sveikatos priežiūrai skirtų produktų kūrimas, gamyba, registracija, pardavimas, komercializacija, platinimas ir populiarinimas.

| 3. | Preliminariai išnagrinėjusi pranešimą Komisija mano, kad sandoriui, apie kurį pranešta, galėtų būti taikomas Susijungimų reglamentas. Europos Komisijai paliekama teisė dėl šio klausimo priimti galutinį sprendimą. Pagal Komisijos pranešimą dėl supaprastintos tam tikrų koncentracijų nagrinėjimo pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 139/2004 (2) procedūros reikėtų pažymėti, kad šią bylą numatoma nagrinėti pranešime nurodyta tvarka. |
| --- | --- |

3.

Preliminariai išnagrinėjusi pranešimą Komisija mano, kad sandoriui, apie kurį pranešta, galėtų būti taikomas Susijungimų reglamentas. Europos Komisijai paliekama teisė dėl šio klausimo priimti galutinį sprendimą. Pagal Komisijos pranešimą dėl supaprastintos tam tikrų koncentracijų nagrinėjimo pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 139/2004 (2) procedūros reikėtų pažymėti, kad šią bylą numatoma nagrinėti pranešime nurodyta tvarka.

| 4. | Komisija kviečia suinteresuotas trečiąsias šalis teikti pastabas dėl pasiūlyto veiksmo.
  Pastabos Komisijai turi būti pateiktos ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Pastabas galima siųsti faksu (+32 22964301), e. paštu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu arba paštu su nuoroda M.8483 – Bain Capital / Cinven / Stada Arzneimittel adresu:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| B-1049 Brussels |
| BELGIQUE/BELGË |

4.

Komisija kviečia suinteresuotas trečiąsias šalis teikti pastabas dėl pasiūlyto veiksmo.

Pastabos Komisijai turi būti pateiktos ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Pastabas galima siųsti faksu (+32 22964301), e. paštu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu arba paštu su nuoroda M.8483 – Bain Capital / Cinven / Stada Arzneimittel adresu:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

B-1049 Brussels

BELGIQUE/BELGË

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1 (Susijungimų reglamentas).

(2)  OL C 366, 2013 12 14, p. 5.

---

| 15.6.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 189/52 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 189/52

---

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją

(M.8440 – DuPont / FMC (Health and Nutrition business))

(Tekstas svarbus EEE)

(2017/C 189/16)

| 1. | 2017 m. birželio 7 d. Komisija gavo pranešimą apie siūlomą koncentraciją pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 4 straipsnį ir po perdavimo pagal 4 straipsnio 5 dalį (1): įmonė „E.I. du Pont de Nemours and Company“ (toliau – „DuPont“, JAV) įgyja, kaip apibrėžta Susijungimų reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte, „Health and Nutrition“ (toliau – „H&N“) verslo, priklausančio „FMC Corporation“ (toliau – „FMC“, JAV), vykdomo maistinių medžiagų ir farmacijos produktų pagalbinių medžiagų (išskyrus „FMC“ Omega-3 verslą) srityje, išskirtinę kontrolę.
  Ši siūloma koncentracija yra dalis turto pirkimo ir pardavimo susitarimo, kurį „DuPont“ ir „FMC“ pasirašė 2017 m. kovo 31 d. ir kuriame numatyta, kad „FMC“ perims tam tikrą „DuPont“ veiklą pagal turto perleidimo įsipareigojimus, prisiimtus „DuPont“ ir „The Dow Chemical Company“ (toliau – „Dow“) pagal Europos susijungimų kontrolės procedūras dėl siūlomos „Dow“ ir „DuPont“ koncentracijos (byla M.7932). |
| --- | --- |

1.

2017 m. birželio 7 d. Komisija gavo pranešimą apie siūlomą koncentraciją pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 4 straipsnį ir po perdavimo pagal 4 straipsnio 5 dalį (1): įmonė „E.I. du Pont de Nemours and Company“ (toliau – „DuPont“, JAV) įgyja, kaip apibrėžta Susijungimų reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte, „Health and Nutrition“ (toliau – „H&N“) verslo, priklausančio „FMC Corporation“ (toliau – „FMC“, JAV), vykdomo maistinių medžiagų ir farmacijos produktų pagalbinių medžiagų (išskyrus „FMC“ Omega-3 verslą) srityje, išskirtinę kontrolę.

Ši siūloma koncentracija yra dalis turto pirkimo ir pardavimo susitarimo, kurį „DuPont“ ir „FMC“ pasirašė 2017 m. kovo 31 d. ir kuriame numatyta, kad „FMC“ perims tam tikrą „DuPont“ veiklą pagal turto perleidimo įsipareigojimus, prisiimtus „DuPont“ ir „The Dow Chemical Company“ (toliau – „Dow“) pagal Europos susijungimų kontrolės procedūras dėl siūlomos „Dow“ ir „DuPont“ koncentracijos (byla M.7932).

| 2. | Įmonių verslo veikla:






  — | „DuPont“ yra diversifikuota cheminių medžiagų įmonė, kurios pagrindinė būstinė yra JAV. Ji yra pagrindinė patronuojančioji „DuPont“ grupės bendrovė, kuri tiria, kuria, gamina, platina ir parduoda įvairius chemijos produktus, polimerus, agrochemines medžiagas, sėklas, maisto sudedamąsias dalis ir kitas medžiagas. „DuPont“ maisto ir sveikatos produktų įmonė gamina ir tiekia produktus, specialiai sukurtus maisto, gėrimų, farmacijos produktų ir dietinių papildų saugumui, maistinei kokybei, tekstūrai ir galiojimo laikui padidinti, |
| --- | --- | --- |

2.

Įmonių verslo veikla:

—

„DuPont“ yra diversifikuota cheminių medžiagų įmonė, kurios pagrindinė būstinė yra JAV. Ji yra pagrindinė patronuojančioji „DuPont“ grupės bendrovė, kuri tiria, kuria, gamina, platina ir parduoda įvairius chemijos produktus, polimerus, agrochemines medžiagas, sėklas, maisto sudedamąsias dalis ir kitas medžiagas. „DuPont“ maisto ir sveikatos produktų įmonė gamina ir tiekia produktus, specialiai sukurtus maisto, gėrimų, farmacijos produktų ir dietinių papildų saugumui, maistinei kokybei, tekstūrai ir galiojimo laikui padidinti,

| — | „Dow“ yra diversifikuota cheminių medžiagų įmonė, kurios būstinė yra JAV. Ji yra pagrindinė patronuojančioji „Dow“ grupės bendrovė, kuri vykdo veiklą, susijusią su plastikais ir cheminėmis medžiagomis, žemės ūkio mokslais, angliavandenilių ir energijos produktais ir paslaugomis. „Dow“ veikla mitybos ir sveikatos srityje yra šiek tiek mažiau išvystyta, |
| --- | --- |

—

„Dow“ yra diversifikuota cheminių medžiagų įmonė, kurios būstinė yra JAV. Ji yra pagrindinė patronuojančioji „Dow“ grupės bendrovė, kuri vykdo veiklą, susijusią su plastikais ir cheminėmis medžiagomis, žemės ūkio mokslais, angliavandenilių ir energijos produktais ir paslaugomis. „Dow“ veikla mitybos ir sveikatos srityje yra šiek tiek mažiau išvystyta,

| — | „FMC“ yra JAV įsisteigusi pasaulinė specializuotų chemijos produktų bendrovė, kurios interesas yra žemės ūkio, pramonės ir vartotojų rinkos. Šis verslas yra suskirstytas į tris segmentus, susijusius su: i) žemės ūkio srities sprendimais; ii) sveikata ir mityba; iii) ličiu. „FMC“ ir „H&N“ verslą sudaro trys plačios produktų sritys, susijusios su maistinėmis sudedamosiomis dalimis, sveikatos produktų pagalbinėmis medžiagomis ir funkcinės sveikatos produktų sudedamosiomis dalimis. |
| --- | --- |

—

„FMC“ yra JAV įsisteigusi pasaulinė specializuotų chemijos produktų bendrovė, kurios interesas yra žemės ūkio, pramonės ir vartotojų rinkos. Šis verslas yra suskirstytas į tris segmentus, susijusius su: i) žemės ūkio srities sprendimais; ii) sveikata ir mityba; iii) ličiu. „FMC“ ir „H&N“ verslą sudaro trys plačios produktų sritys, susijusios su maistinėmis sudedamosiomis dalimis, sveikatos produktų pagalbinėmis medžiagomis ir funkcinės sveikatos produktų sudedamosiomis dalimis.

| 3. | Preliminariai išnagrinėjusi pranešimą Komisija mano, kad sandoriui, apie kurį pranešta, galėtų būti taikomas Susijungimų reglamentas. Komisijai paliekama teisė dėl šio klausimo priimti galutinį sprendimą. |
| --- | --- |

3.

Preliminariai išnagrinėjusi pranešimą Komisija mano, kad sandoriui, apie kurį pranešta, galėtų būti taikomas Susijungimų reglamentas. Komisijai paliekama teisė dėl šio klausimo priimti galutinį sprendimą.

| 4. | Komisija kviečia suinteresuotas trečiąsias šalis teikti pastabas dėl pasiūlyto veiksmo.
  Pastabos Komisijai turi būti pateiktos ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Pastabas Komisijai galima siųsti faksu (numeris (+32 22964301), el. paštu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu arba paštu su nuoroda M.8440 – DuPont / FMC (Health and Nutrition business) adresu:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija kviečia suinteresuotas trečiąsias šalis teikti pastabas dėl pasiūlyto veiksmo.

Pastabos Komisijai turi būti pateiktos ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Pastabas Komisijai galima siųsti faksu (numeris (+32 22964301), el. paštu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu arba paštu su nuoroda M.8440 – DuPont / FMC (Health and Nutrition business) adresu:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1 (Susijungimų reglamentas).

---

| 15.6.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 189/53 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 189/53

---

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją

(Byla M.8504 – EDF Energy Services / ESSCI)

Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka

(Tekstas svarbus EEE)

(2017/C 189/17)

| 1. | 2017 m. birželio 6 d. pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 4 straipsnį Europos Komisija gavo pranešimą apie siūlomą koncentraciją: įmonė EDF Energy Services Limited (EDFES, Prancūzija), pirkdama akcijas įgyja, kaip apibrėžta Susijungimų reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte, išskirtinę įmonės ESSCI Limited (ESSCI, Jungtinė Karalystė) kontrolę. |
| --- | --- |

1.

2017 m. birželio 6 d. pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 4 straipsnį Europos Komisija gavo pranešimą apie siūlomą koncentraciją: įmonė EDF Energy Services Limited (EDFES, Prancūzija), pirkdama akcijas įgyja, kaip apibrėžta Susijungimų reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte, išskirtinę įmonės ESSCI Limited (ESSCI, Jungtinė Karalystė) kontrolę.

| 2. | Įmonių verslo veikla:






  — | įmonė EDFES, kurią iš esmės kontroliuoja įmonė EDF Group, sukurta energetikos paslaugoms teikti Jungtinėje Karalystėje, |
| --- | --- | --- |

2.

Įmonių verslo veikla:

—

įmonė EDFES, kurią iš esmės kontroliuoja įmonė EDF Group, sukurta energetikos paslaugoms teikti Jungtinėje Karalystėje,

| — | įmonė ESSCI teikia organizuotas technines paslaugas Jungtinėje Karalystėje ir Airijoje. Per savo patronuojamąją įmonę Imtech ji užsiima mašinų gamyba ir elektrotechnika, techninės įrangos valdymu ir pramoninių sistemų integravimu. |
| --- | --- |

—

įmonė ESSCI teikia organizuotas technines paslaugas Jungtinėje Karalystėje ir Airijoje. Per savo patronuojamąją įmonę Imtech ji užsiima mašinų gamyba ir elektrotechnika, techninės įrangos valdymu ir pramoninių sistemų integravimu.

| 3. | Preliminariai išnagrinėjusi pranešimą Europos Komisija mano, kad sandoriui, apie kurį pranešta, galėtų būti taikomas Susijungimų reglamentas. Europos Komisijai paliekama teisė dėl šio klausimo priimti galutinį sprendimą. Pagal Komisijos pranešimą dėl supaprastintos tam tikrų koncentracijų nagrinėjimo pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 139/2004 (2) procedūros reikėtų pažymėti, kad šią bylą numatoma nagrinėti pranešime nurodyta tvarka. |
| --- | --- |

3.

Preliminariai išnagrinėjusi pranešimą Europos Komisija mano, kad sandoriui, apie kurį pranešta, galėtų būti taikomas Susijungimų reglamentas. Europos Komisijai paliekama teisė dėl šio klausimo priimti galutinį sprendimą. Pagal Komisijos pranešimą dėl supaprastintos tam tikrų koncentracijų nagrinėjimo pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 139/2004 (2) procedūros reikėtų pažymėti, kad šią bylą numatoma nagrinėti pranešime nurodyta tvarka.

| 4. | Europos Komisija kviečia suinteresuotas trečiąsias šalis teikti pastabas dėl pasiūlyto veiksmo.
  Pastabos Europos Komisijai turi būti pateiktos ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Pastabas galima siųsti faksu (+32 22964301), e. paštu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu arba paštu su nuoroda „M.8504 – EDF Energy Services / ESSCI“ adresu:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Europos Komisija kviečia suinteresuotas trečiąsias šalis teikti pastabas dėl pasiūlyto veiksmo.

Pastabos Europos Komisijai turi būti pateiktos ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Pastabas galima siųsti faksu (+32 22964301), e. paštu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu arba paštu su nuoroda „M.8504 – EDF Energy Services / ESSCI“ adresu:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1 (Susijungimų reglamentas).

(2)  OL C 366, 2013 12 14, p. 5.

---

Klaidų ištaisymas

| 15.6.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 189/54 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 189/54

---

Likvidavimo procedūros klaidų ištaisymas. Sprendimas pradėti įmonės „ADRIA Way“ likvidavimo procedūrą

(
  Europos Sąjungos oficialusis leidinys C 123, 2017 m. balandžio 20 d.
  )

(2017/C 189/18)

3 puslapis, pavadinimas, skiltys Draudimo įmonė ir Sprendimo data, įsigaliojimo data ir pobūdis:

yra:

„ADRIA Way“,

turi būti:

turi būti:

„Cestovní pojišťovna ADRIA Way družstvo „v likvidaci““.

---