# Az Európai Unió C 185/2017

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 185 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 60. évfolyam2017. június 9. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 185

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

60. évfolyam2017. június 9.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| | ÁLLÁSFOGLALÁSOK |
| | Régiók Bizottsága |
| | 120. plenáris ülés – 2016. december 7–8. |
| 2017/C 185/01 | A Régiók Európai Bizottsága állásfoglalása – Az Európai Bizottság 2017. évi munkaprogramja | 1 |
| | VÉLEMÉNYEK |
| | Régiók Bizottsága |
| | 120. plenáris ülés – 2016. december 7–8. |
| 2017/C 185/02 | A Régiók Európai Bizottsága véleménye – A REFIT program: a helyi és regionális szint szempontjai | 8 |
| 2017/C 185/03 | A Régiók Európai Bizottsága véleménye – A turizmus mint az EU-n belüli regionális együttműködés hajtóereje | 15 |
| 2017/C 185/04 | A Régiók Európai Bizottsága véleménye – Közösségi gazdaság és online platformok: a városok és régiók közös álláspontja | 24 |
| 2017/C 185/05 | A Régiók Európai Bizottsága véleménye – Új európai készségfejlesztési program | 29 |
| 2017/C 185/06 | A Régiók Európai Bizottsága véleménye – A mezőgazdasági árak volatilitásának szabályozása | 36 |
| 2017/C 185/07 | A Régiók Európai Bizottsága véleménye – Az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv felülvizsgálata | 41 |
| 2017/C 185/08 | A Régiók Európai Bizottsága véleménye – A harmadik országbeli állampolgárok integrációjára vonatkozó cselekvési terv | 55 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Régiók Bizottsága

120. plenáris ülés – 2016. december 7–8.

2017/C 185/01

A Régiók Európai Bizottsága állásfoglalása – Az Európai Bizottság 2017. évi munkaprogramja

1

VÉLEMÉNYEK

Régiók Bizottsága

120. plenáris ülés – 2016. december 7–8.

2017/C 185/02

A Régiók Európai Bizottsága véleménye – A REFIT program: a helyi és regionális szint szempontjai

8

2017/C 185/03

A Régiók Európai Bizottsága véleménye – A turizmus mint az EU-n belüli regionális együttműködés hajtóereje

15

2017/C 185/04

A Régiók Európai Bizottsága véleménye – Közösségi gazdaság és online platformok: a városok és régiók közös álláspontja

24

2017/C 185/05

A Régiók Európai Bizottsága véleménye – Új európai készségfejlesztési program

29

2017/C 185/06

A Régiók Európai Bizottsága véleménye – A mezőgazdasági árak volatilitásának szabályozása

36

2017/C 185/07

A Régiók Európai Bizottsága véleménye – Az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv felülvizsgálata

41

2017/C 185/08

A Régiók Európai Bizottsága véleménye – A harmadik országbeli állampolgárok integrációjára vonatkozó cselekvési terv

55

---

| | III   Előkészítő jogi aktusok |
| --- | --- |
| | RÉGIÓK BIZOTTSÁGA |
| | 120. plenáris ülés – 2016. december 7–8. |
| 2017/C 185/09 | A Régiók Európai Bizottsága véleménye – ESBA 2.0 | 62 |
| 2017/C 185/10 | A Régiók Európai Bizottsága véleménye – A munkavállalók kiküldetéséről szóló irányelv módosítás | 75 |
| 2017/C 185/11 | A Régiók Európai Bizottsága véleménye – A halászati erőforrások és a tengeri ökoszisztémák technikai intézkedések révén történő védelme | 82 |
| 2017/C 185/12 | A Régiók Európai Bizottsága véleménye – A közös európai menekültügyi rendszer reformja | 91 |
| 2017/C 185/13 | A Régiók Európai Bizottsága véleménye – Legális migráció | 105 |

III   Előkészítő jogi aktusok

RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

120. plenáris ülés – 2016. december 7–8.

2017/C 185/09

A Régiók Európai Bizottsága véleménye – ESBA 2.0

62

2017/C 185/10

A Régiók Európai Bizottsága véleménye – A munkavállalók kiküldetéséről szóló irányelv módosítás

75

2017/C 185/11

A Régiók Európai Bizottsága véleménye – A halászati erőforrások és a tengeri ökoszisztémák technikai intézkedések révén történő védelme

82

2017/C 185/12

A Régiók Európai Bizottsága véleménye – A közös európai menekültügyi rendszer reformja

91

2017/C 185/13

A Régiók Európai Bizottsága véleménye – Legális migráció

105

---

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Régiók Bizottsága

120. plenáris ülés – 2016. december 7–8.

| 9.6.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 185/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 185/1

---

A Régiók Európai Bizottsága állásfoglalása – Az Európai Bizottság 2017. évi munkaprogramja

(2017/C 185/01)

A RÉGIÓK EURÓPAI BIZOTTSÁGA

tekintettel:

| — | az Európai Bizottság 2017. évi munkaprogramjáról szóló, 2016. október 25-i európai bizottsági közleményre, |
| --- | --- |

—

az Európai Bizottság 2017. évi munkaprogramjáról szóló, 2016. október 25-i európai bizottsági közleményre,

| — | az RB 2015 és 2020 közötti prioritásairól szóló, 2015. június 4-i, valamint az Európai Bizottság 2017. évi munkaprogramjához való RB-s hozzájárulásról szóló, 2016. június 15-i RB-s állásfoglalásokra, |
| --- | --- |

—

az RB 2015 és 2020 közötti prioritásairól szóló, 2015. június 4-i, valamint az Európai Bizottság 2017. évi munkaprogramjához való RB-s hozzájárulásról szóló, 2016. június 15-i RB-s állásfoglalásokra,

| — | az Európai Bizottság és az RB közötti, 2012. februári együttműködési jegyzőkönyvre, |
| --- | --- |

—

az Európai Bizottság és az RB közötti, 2012. februári együttműködési jegyzőkönyvre,

| 1. | aggodalommal jegyzi meg, hogy 60 évvel megalapítása után az Európai Unió mély válságba került: az európai projektbe vetett bizalom továbbra is gyenge, és reformokra van szükség. Hangsúlyozza ugyanakkor, hogy az uniós polgárok hosszú évek óta a helyi és regionális szintet tekintik a legmegbízhatóbb kormányzási szintnek az EU-ban. Ezért az RB – a helyi és regionális vezetők aktív részvételével – párbeszédet kezdeményez a polgárokkal a helyi szükségletekből és jellegzetességekből adódó kérdésekről, így segítve elő az Európáról szóló vitát; |
| --- | --- |

1.

aggodalommal jegyzi meg, hogy 60 évvel megalapítása után az Európai Unió mély válságba került: az európai projektbe vetett bizalom továbbra is gyenge, és reformokra van szükség. Hangsúlyozza ugyanakkor, hogy az uniós polgárok hosszú évek óta a helyi és regionális szintet tekintik a legmegbízhatóbb kormányzási szintnek az EU-ban. Ezért az RB – a helyi és regionális vezetők aktív részvételével – párbeszédet kezdeményez a polgárokkal a helyi szükségletekből és jellegzetességekből adódó kérdésekről, így segítve elő az Európáról szóló vitát;

| 2. | egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy az EU az alábbi általános kihívásokkal áll szemben:






  — | elengedhetetlen, hogy a gazdasági fellendülést fenntartható munkahelyek létrehozására és az egyenlőtlenségek csökkentésére használja fel, |
| --- | --- | --- |

2.

egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy az EU az alábbi általános kihívásokkal áll szemben:

—

elengedhetetlen, hogy a gazdasági fellendülést fenntartható munkahelyek létrehozására és az egyenlőtlenségek csökkentésére használja fel,

| — | európai szolidaritási mechanizmusokat kell létrehoznia, különös tekintettel a migráció kezelésére, |
| --- | --- |

—

európai szolidaritási mechanizmusokat kell létrehoznia, különös tekintettel a migráció kezelésére,

| — | békéről és stabilitásról kell gondoskodnia egyre viharosabb világunkban, és biztosítania kell, hogy az Unió fel legyen készülve a terrorizmus fokozott veszélyének kezelésére, |
| --- | --- |

—

békéről és stabilitásról kell gondoskodnia egyre viharosabb világunkban, és biztosítania kell, hogy az Unió fel legyen készülve a terrorizmus fokozott veszélyének kezelésére,

| — | teljesítenie kell a Párizsi Megállapodás keretében vállalt kötelezettségeit, és ambiciózus, kiegyensúlyozott szakpolitikákról kell gondoskodnia az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás és a hatások enyhítése terén, illetve |
| --- | --- |

—

teljesítenie kell a Párizsi Megállapodás keretében vállalt kötelezettségeit, és ambiciózus, kiegyensúlyozott szakpolitikákról kell gondoskodnia az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás és a hatások enyhítése terén, illetve

| — | kezelnie kell az Egyesült Királyságban tartott népszavazás következményeivel kapcsolatos bizonytalanságot; |
| --- | --- |

—

kezelnie kell az Egyesült Királyságban tartott népszavazás következményeivel kapcsolatos bizonytalanságot;

| 3. | osztja az Európai Bizottság meggyőződését azzal kapcsolatban, hogy ezek a kihívások egy alulról felfelé építkező, polgárok által irányított és többszintű kormányzási megközelítést tesznek szükségessé, ugyanakkor kiemeli, hogy az uniós intézkedésekkel a polgárok szerepvállalásának erősítését kell megcélozni; |
| --- | --- |

3.

osztja az Európai Bizottság meggyőződését azzal kapcsolatban, hogy ezek a kihívások egy alulról felfelé építkező, polgárok által irányított és többszintű kormányzási megközelítést tesznek szükségessé, ugyanakkor kiemeli, hogy az uniós intézkedésekkel a polgárok szerepvállalásának erősítését kell megcélozni;

| 4. | hangsúlyozza, hogy a helyi és regionális önkormányzatokat be kell vonni az Európa jövőjéről szóló fehér könyv kidolgozásába, és szorgalmazza, hogy az Európai Bizottság vegye figyelembe az RB ezzel a kérdéssel kapcsolatos véleményeit, és vonja be az RB-t a konzultációs szakaszba; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza, hogy a helyi és regionális önkormányzatokat be kell vonni az Európa jövőjéről szóló fehér könyv kidolgozásába, és szorgalmazza, hogy az Európai Bizottság vegye figyelembe az RB ezzel a kérdéssel kapcsolatos véleményeit, és vonja be az RB-t a konzultációs szakaszba;

Foglalkoztatás, növekedés, beruházás és kohéziós politika

| 5. | sajnálja, hogy a munkaprogram kevés figyelmet szentel annak az alapvető szerepnek, melyet az európai strukturális és beruházási alapok (esb-alapok) játszanak abban, hogy minden európai polgárt és régiót elérjünk, így erősítve a kohéziót, támogatva az innovációt, és tényleges európai szolidaritást fejezve ki az EU egészének harmonikus fejlődése érdekében. Kéri, hogy az Európai Bizottság dolgozza ki a 2020 utáni időszakra vonatkozó, jövőbeli kohéziós politikát, mivel ez az EU legfontosabb beruházási politikája, melyhez a helyi szükségleteket figyelembe vevő megközelítést és naprakész területi jövőképet kell alkalmazni. Ezzel párhuzamosan az RB szorgalmazza, hogy az Európai Bizottság folytassa erőfeszítéseit az esb-alapokkal kapcsolatos eljárások hatékonyabbá tétele és egyszerűsítése érdekében, hogy csökkenteni lehessen a bürokráciát és növelni a felhasználási arányt; |
| --- | --- |

5.

sajnálja, hogy a munkaprogram kevés figyelmet szentel annak az alapvető szerepnek, melyet az európai strukturális és beruházási alapok (esb-alapok) játszanak abban, hogy minden európai polgárt és régiót elérjünk, így erősítve a kohéziót, támogatva az innovációt, és tényleges európai szolidaritást fejezve ki az EU egészének harmonikus fejlődése érdekében. Kéri, hogy az Európai Bizottság dolgozza ki a 2020 utáni időszakra vonatkozó, jövőbeli kohéziós politikát, mivel ez az EU legfontosabb beruházási politikája, melyhez a helyi szükségleteket figyelembe vevő megközelítést és naprakész területi jövőképet kell alkalmazni. Ezzel párhuzamosan az RB szorgalmazza, hogy az Európai Bizottság folytassa erőfeszítéseit az esb-alapokkal kapcsolatos eljárások hatékonyabbá tétele és egyszerűsítése érdekében, hogy csökkenteni lehessen a bürokráciát és növelni a felhasználási arányt;

| 6. | ismételten kéri, hogy a tagállamoknál és a helyi és regionális önkormányzatoknál az európai strukturális és beruházási alapok általi társfinanszírozás keretében felmerülő állami kiadásokat ne sorolják a Stabilitási és Növekedési Paktumban meghatározott strukturális kiadások közé, hiszen ezek a beruházások hozzájárulnak az európai prioritásokhoz, és az európai gazdasági növekedés előmozdítása tekintetében bizonyítottan fellendítő hatással bírnak; |
| --- | --- |

6.

ismételten kéri, hogy a tagállamoknál és a helyi és regionális önkormányzatoknál az európai strukturális és beruházási alapok általi társfinanszírozás keretében felmerülő állami kiadásokat ne sorolják a Stabilitási és Növekedési Paktumban meghatározott strukturális kiadások közé, hiszen ezek a beruházások hozzájárulnak az európai prioritásokhoz, és az európai gazdasági növekedés előmozdítása tekintetében bizonyítottan fellendítő hatással bírnak;

| 7. | üdvözli az Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA) javasolt bővítését mind az időtartam, mind pedig a pénzügyi kapacitás szempontjából, megjegyzi azonban, hogy a bejelentéshez nem kapcsolódott átfogó hatásvizsgálat vagy független értékelés az európai bizottsági javaslatot megelőzően. Kiemeli az ESBA és a többi uniós alap, különösen az esb-alapok közötti szinergiák létrehozásának és az eljárások egyszerűsítésének szükségességét a bürokrácia csökkentése és az uniós források hatékonyabb felhasználásának előmozdítása érdekében. Hangsúlyozza, hogy a beruházási terv harmadik pillérét is meg kellene erősíteni. Kéri, hogy az Európai Bizottság és az Európai Beruházási Bank fokozza erőfeszítéseit a helyi szint figyelmének felkeltése és az ESBA földrajzi egyensúlyhiányának orvoslása érdekében, hogy maximalizálni lehessen a beruházások integrálását és az azokkal kapcsolatos szinergiák biztosítását a kohéziós politikai beavatkozások egységes programozása érdekében, illetve azért, hogy részletesebb információk álljanak a nagyközönség rendelkezésére az ESBA által finanszírozott projektekről, kiemelt hangsúlyt fektetve azok addicionalitására; |
| --- | --- |

7.

üdvözli az Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA) javasolt bővítését mind az időtartam, mind pedig a pénzügyi kapacitás szempontjából, megjegyzi azonban, hogy a bejelentéshez nem kapcsolódott átfogó hatásvizsgálat vagy független értékelés az európai bizottsági javaslatot megelőzően. Kiemeli az ESBA és a többi uniós alap, különösen az esb-alapok közötti szinergiák létrehozásának és az eljárások egyszerűsítésének szükségességét a bürokrácia csökkentése és az uniós források hatékonyabb felhasználásának előmozdítása érdekében. Hangsúlyozza, hogy a beruházási terv harmadik pillérét is meg kellene erősíteni. Kéri, hogy az Európai Bizottság és az Európai Beruházási Bank fokozza erőfeszítéseit a helyi szint figyelmének felkeltése és az ESBA földrajzi egyensúlyhiányának orvoslása érdekében, hogy maximalizálni lehessen a beruházások integrálását és az azokkal kapcsolatos szinergiák biztosítását a kohéziós politikai beavatkozások egységes programozása érdekében, illetve azért, hogy részletesebb információk álljanak a nagyközönség rendelkezésére az ESBA által finanszírozott projektekről, kiemelt hangsúlyt fektetve azok addicionalitására;

| 8. | már a korai szakaszban szívesen hozzájárul a 2020 utáni időszakra szóló többéves pénzügyi keretre vonatkozó javaslatnak, ezen belül pedig a saját források reformjának a megvitatásához; |
| --- | --- |

8.

már a korai szakaszban szívesen hozzájárul a 2020 utáni időszakra szóló többéves pénzügyi keretre vonatkozó javaslatnak, ezen belül pedig a saját források reformjának a megvitatásához;

| 9. | kéri, hogy mielőbb fogadják el a „salátarendeletet” annak érdekében, hogy erősítsék a hatását és hatékonyabbá tegyék a felhasználását azoknak az esb-alapokból megvalósuló programoknak, melyeket már a jelenlegi programozási időszakba beemeltek; |
| --- | --- |

9.

kéri, hogy mielőbb fogadják el a „salátarendeletet” annak érdekében, hogy erősítsék a hatását és hatékonyabbá tegyék a felhasználását azoknak az esb-alapokból megvalósuló programoknak, melyeket már a jelenlegi programozási időszakba beemeltek;

| 10. | hangsúlyozza, hogy nyomon kell követni az uniós városfejlesztési menetrend végrehajtását, és kiemeli, mennyire fontos, hogy a városi dimenziót más uniós szakpolitikákban is általánosan érvényesítsék. Ezzel összefüggésben ismételten kéri egy fehér könyv kidolgozását az uniós városfejlesztési menetrendről; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza, hogy nyomon kell követni az uniós városfejlesztési menetrend végrehajtását, és kiemeli, mennyire fontos, hogy a városi dimenziót más uniós szakpolitikákban is általánosan érvényesítsék. Ezzel összefüggésben ismételten kéri egy fehér könyv kidolgozását az uniós városfejlesztési menetrendről;

| 11. | ismételten sürgeti egy európai lakhatási menetrend létrehozását, amely a lakhatás eddigi nem egységes megközelítését horizontális módon, olyan ágazati szakpolitikák révén kezelné, mint a városfejlesztési menetrend, a fenntartható fejlődés, a kohéziós politika, a versenypolitika vagy az olyan szociális kezdeményezések, mint a szociális jogok európai pillére; |
| --- | --- |

11.

ismételten sürgeti egy európai lakhatási menetrend létrehozását, amely a lakhatás eddigi nem egységes megközelítését horizontális módon, olyan ágazati szakpolitikák révén kezelné, mint a városfejlesztési menetrend, a fenntartható fejlődés, a kohéziós politika, a versenypolitika vagy az olyan szociális kezdeményezések, mint a szociális jogok európai pillére;

| 12. | hangsúlyozza, hogy magatartási kódexet kell kidolgozni a helyi és regionális önkormányzatoknak a 2017. évi európai szemeszterbe történő bevonására. Kéri, hogy az éves növekedési jelentést egészítsék ki területi elemzéssel, és ennek keretében az országjelentésekbe építsenek bele egy külön fejezetet a területi szempontokról. Szorgalmazza emellett, hogy a tagállamok számára dolgozzanak ki iránymutatásokat arról, hogy a helyi és regionális önkormányzatokat miként lehet bevonni a nemzeti reformprogramokba; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza, hogy magatartási kódexet kell kidolgozni a helyi és regionális önkormányzatoknak a 2017. évi európai szemeszterbe történő bevonására. Kéri, hogy az éves növekedési jelentést egészítsék ki területi elemzéssel, és ennek keretében az országjelentésekbe építsenek bele egy külön fejezetet a területi szempontokról. Szorgalmazza emellett, hogy a tagállamok számára dolgozzanak ki iránymutatásokat arról, hogy a helyi és regionális önkormányzatokat miként lehet bevonni a nemzeti reformprogramokba;

| 13. | támogatja, hogy az Európai Bizottság továbbra is hangsúlyt fektet a beruházásokra, különösen úgy, hogy beruházásbarát intézkedéseket határoz meg az európai szemeszterben. E tekintetben felhívja a figyelmet az RB „Invest and Connect” [A beruházás, ami összeköt] című pozsonyi nyilatkozatára, amely hangsúlyozza, hogy a beruházások által hajtott helyi és regionális növekedés alapját a területi fejlesztési stratégiák kell hogy képezzék. Fontosnak tartja továbbá a szinergia biztosítását a minőségi beruházásokat támogató állami költségvetések és más regionális, helyi, nemzeti és európai szintű finanszírozási források között; |
| --- | --- |

13.

támogatja, hogy az Európai Bizottság továbbra is hangsúlyt fektet a beruházásokra, különösen úgy, hogy beruházásbarát intézkedéseket határoz meg az európai szemeszterben. E tekintetben felhívja a figyelmet az RB „Invest and Connect” [A beruházás, ami összeköt] című pozsonyi nyilatkozatára, amely hangsúlyozza, hogy a beruházások által hajtott helyi és regionális növekedés alapját a területi fejlesztési stratégiák kell hogy képezzék. Fontosnak tartja továbbá a szinergia biztosítását a minőségi beruházásokat támogató állami költségvetések és más regionális, helyi, nemzeti és európai szintű finanszírozási források között;

| 14. | üdvözli az Európai Bizottság szándékát arra, hogy további erőfeszítéseket tegyen a fenntartható fejlesztési célok teljesítése érdekében. Hangsúlyozza, hogy Európának hosszú távú, az európai szemeszter számára is irányadó stratégiára van szüksége az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés biztosításához. Ezt a stratégiát az Európa 2020 stratégia félidős felülvizsgálatára alapozva kellene kidolgozni; |
| --- | --- |

14.

üdvözli az Európai Bizottság szándékát arra, hogy további erőfeszítéseket tegyen a fenntartható fejlesztési célok teljesítése érdekében. Hangsúlyozza, hogy Európának hosszú távú, az európai szemeszter számára is irányadó stratégiára van szüksége az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés biztosításához. Ezt a stratégiát az Európa 2020 stratégia félidős felülvizsgálatára alapozva kellene kidolgozni;

| 15. | üdvözli, hogy az Európai Bizottság kiemelt figyelmet szentel a fiatalok munkanélküliségének azáltal, hogy megerősíti az EU ifjúsági garanciáját és az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezést, emellett pedig útnak indítja az Európai Szolidaritási Hadtestet, amely a helyi és regionális önkormányzatok, az ifjúsági szervezetek és általában a civil társadalom korai, proaktív és hiteles szerepvállalására számít; |
| --- | --- |

15.

üdvözli, hogy az Európai Bizottság kiemelt figyelmet szentel a fiatalok munkanélküliségének azáltal, hogy megerősíti az EU ifjúsági garanciáját és az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezést, emellett pedig útnak indítja az Európai Szolidaritási Hadtestet, amely a helyi és regionális önkormányzatok, az ifjúsági szervezetek és általában a civil társadalom korai, proaktív és hiteles szerepvállalására számít;

| 16. | sajnálja, hogy nincsenek kezdeményezések a tartós munkanélküliség kezelésére, sem pedig annak értékelésére, hogy milyen formában lehetne európai szinten munkanélküli-ellátást biztosítani a nemzeti rendszerek kiegészítésére súlyos gazdasági recesszió esetén, illetve elkerülni, hogy az aszimmetrikus sokkhatások egész Európa számára strukturális hátrányt jelentsenek; |
| --- | --- |

16.

sajnálja, hogy nincsenek kezdeményezések a tartós munkanélküliség kezelésére, sem pedig annak értékelésére, hogy milyen formában lehetne európai szinten munkanélküli-ellátást biztosítani a nemzeti rendszerek kiegészítésére súlyos gazdasági recesszió esetén, illetve elkerülni, hogy az aszimmetrikus sokkhatások egész Európa számára strukturális hátrányt jelentsenek;

| 17. | kéri, hogy az új európai készségfejlesztési programban vegyék figyelembe a helyi és regionális erősségeket és kihívásokat, köztük a helyi és regionális munkaerőpiaci szükségletek különbségeit. Szívesen foglalkozik a tanulószerződéses gyakorlati képzésre irányuló minőségi kerettel és a tanulószerződéses gyakorlati képzésben részt vevők fokozott mobilitására vonatkozó javaslattal; |
| --- | --- |

17.

kéri, hogy az új európai készségfejlesztési programban vegyék figyelembe a helyi és regionális erősségeket és kihívásokat, köztük a helyi és regionális munkaerőpiaci szükségletek különbségeit. Szívesen foglalkozik a tanulószerződéses gyakorlati képzésre irányuló minőségi kerettel és a tanulószerződéses gyakorlati képzésben részt vevők fokozott mobilitására vonatkozó javaslattal;

| 18. | várja az Európai Bizottság javaslatát arra, hogy miként lehet jobban kezelni a munka és a magánélet közötti egyensúllyal kapcsolatos kihívásokat, különösen a nők munkaerőpiaci részvételével kapcsolatban; |
| --- | --- |

18.

várja az Európai Bizottság javaslatát arra, hogy miként lehet jobban kezelni a munka és a magánélet közötti egyensúllyal kapcsolatos kihívásokat, különösen a nők munkaerőpiaci részvételével kapcsolatban;

| 19. | a kulturális örökség európai éve (2018) előkészítéseképpen arra törekszik, hogy hangsúlyt fektessen a kultúrára és a kulturális örökségre, valamint az EU nemzetközi kulturális kapcsolataira, melyek nélkülözhetetlenek az európai identitás megerősítéséhez és Európa alapvető értékeinek, a társadalmi befogadásnak, az innovációnak, a kultúrák közötti párbeszédnek, csakúgy mint a kultúrával és a kulturális örökséggel összefüggő turizmusnak az ösztönzéséhez; |
| --- | --- |

19.

a kulturális örökség európai éve (2018) előkészítéseképpen arra törekszik, hogy hangsúlyt fektessen a kultúrára és a kulturális örökségre, valamint az EU nemzetközi kulturális kapcsolataira, melyek nélkülözhetetlenek az európai identitás megerősítéséhez és Európa alapvető értékeinek, a társadalmi befogadásnak, az innovációnak, a kultúrák közötti párbeszédnek, csakúgy mint a kultúrával és a kulturális örökséggel összefüggő turizmusnak az ösztönzéséhez;

| 20. | kiemeli, hogy a Horizont 2020 félidős felülvizsgálatát és a következő kutatási és innovációs keretprogramról szóló, hamarosan esedékes konzultációt egy szervesen összefüggő folyamatnak kell tekinteni, melyben megoldást kell találni az Európában meglévő innovációs szakadékra. Bejelenti, hogy az RB időben elkészíti hozzájárulását a biogazdasági cselekvési terv 2017-re tervezett felülvizsgálatához; |
| --- | --- |

20.

kiemeli, hogy a Horizont 2020 félidős felülvizsgálatát és a következő kutatási és innovációs keretprogramról szóló, hamarosan esedékes konzultációt egy szervesen összefüggő folyamatnak kell tekinteni, melyben megoldást kell találni az Európában meglévő innovációs szakadékra. Bejelenti, hogy az RB időben elkészíti hozzájárulását a biogazdasági cselekvési terv 2017-re tervezett felülvizsgálatához;

Gazdasági és monetáris unió

| 21. | megjegyzi, hogy az Európa jövőjéről szóló fehér könyvben a GMU jövőjéről is szerepelnek majd javaslatok. Üdvözölné az olyan reformokat, melyek fokozzák a GMU irányításának demokratikus legitimitását; |
| --- | --- |

21.

megjegyzi, hogy az Európa jövőjéről szóló fehér könyvben a GMU jövőjéről is szerepelnek majd javaslatok. Üdvözölné az olyan reformokat, melyek fokozzák a GMU irányításának demokratikus legitimitását;

| 22. | hangsúlyozza, hogy a GMU szociális dimenziójának erősítése érdekében mindenképpen tenni kell a társadalmi és regionális különbségek ellen. Üdvözli az Európai Bizottság szándékát arra, hogy javaslatot tegyen a szociális jogok európai pillérére, alapelveket határozva meg egy olyan Unió számára, amely társadalmi igazságosságra épül, és tiszteletben tartja a szubszidiaritás és az arányosság elvét; |
| --- | --- |

22.

hangsúlyozza, hogy a GMU szociális dimenziójának erősítése érdekében mindenképpen tenni kell a társadalmi és regionális különbségek ellen. Üdvözli az Európai Bizottság szándékát arra, hogy javaslatot tegyen a szociális jogok európai pillérére, alapelveket határozva meg egy olyan Unió számára, amely társadalmi igazságosságra épül, és tiszteletben tartja a szubszidiaritás és az arányosság elvét;

| 23. | üdvözli a Stabilitási és Növekedési Paktum javasolt felülvizsgálatát, de felhívja az Európai Bizottság figyelmét arra, hogy a paktumot növekedésbarátabbá kell tenni, különös tekintettel a növekedést elősegítő beruházásokra. Ismételten kéri, hogy teljeskörűen vizsgálják meg az európai statisztikai szabályok közberuházásokra gyakorolt területi hatását; |
| --- | --- |

23.

üdvözli a Stabilitási és Növekedési Paktum javasolt felülvizsgálatát, de felhívja az Európai Bizottság figyelmét arra, hogy a paktumot növekedésbarátabbá kell tenni, különös tekintettel a növekedést elősegítő beruházásokra. Ismételten kéri, hogy teljeskörűen vizsgálják meg az európai statisztikai szabályok közberuházásokra gyakorolt területi hatását;

Energiaunió és éghajlat-politika

| 24. | üdvözli, hogy az Európai Bizottság elkötelezte magát amellett, hogy energiaunióra vonatkozó átfogó politika keretében támogatja az az energiahatékonyságot és a megújuló energiát, és ezzel párhuzamosan határozott irányítási szabályokat és megfelelő innovációösztönző intézkedéseket vezet be, felülvizsgálja a villamosenergia-piacok kialakítását, a régióközi és határon átnyúló összeköttetések érdekében tovább javítja az energiainfrastruktúrát, illetve támogatja az energiarendszerek decentralizálását, ami előrelépést jelent a fenntartható és rugalmas belső energiapiac megvalósulása felé; |
| --- | --- |

24.

üdvözli, hogy az Európai Bizottság elkötelezte magát amellett, hogy energiaunióra vonatkozó átfogó politika keretében támogatja az az energiahatékonyságot és a megújuló energiát, és ezzel párhuzamosan határozott irányítási szabályokat és megfelelő innovációösztönző intézkedéseket vezet be, felülvizsgálja a villamosenergia-piacok kialakítását, a régióközi és határon átnyúló összeköttetések érdekében tovább javítja az energiainfrastruktúrát, illetve támogatja az energiarendszerek decentralizálását, ami előrelépést jelent a fenntartható és rugalmas belső energiapiac megvalósulása felé;

| 25. | különösen ajánlja, hogy hangolják össze és egyensúlyozzák ki a villamosenergia-piacok kialakítására és a megújuló energiára vonatkozó uniós szakpolitikákat, kellő figyelmet fordítva a helyi és regionális aggodalmakra például a kis energiaszolgáltatók hálózati hozzáférésével kapcsolatban az elosztó hálózatok szintjén; |
| --- | --- |

25.

különösen ajánlja, hogy hangolják össze és egyensúlyozzák ki a villamosenergia-piacok kialakítására és a megújuló energiára vonatkozó uniós szakpolitikákat, kellő figyelmet fordítva a helyi és regionális aggodalmakra például a kis energiaszolgáltatók hálózati hozzáférésével kapcsolatban az elosztó hálózatok szintjén;

| 26. | támogatja a Párizsi Megállapodás végrehajtását, és kiemeli: csak úgy tudjuk áthidalni a szakadékot a nemzeti vállalások és a globális felmelegedés jóval 2 oC alatt tartásához szükséges erőfeszítések között, ha a városok és régiók erőfeszítéseit beépítjük a nemzeti vállalásokba, és gondoskodunk a horizontális és vertikális koordinációról az EU és az UNFCCC szintjén is. Ezért az RB kéri, hogy az Európai Bizottság támogassa azt az RB-s kérelmet, hogy ezt a szempontot építsék bele a nemzeti vállalásokba, így segítve elő a NAZCA intézményesülését és az éghajlatváltozás elleni küzdelem „bajnokainak” („Climate Champions”) munkáját az UNFCCC titkárságán belül, megkönnyítve egyben a helyi és regionális szintű tapasztalatcserét. Az RB kéri továbbá, hogy az Európai Bizottság ösztönözzön városokra, régiókra és az éghajlatváltozásra irányuló kutatási projekteket, így járulva hozzá az Éghajlat-változási Kormányközi Testület jövőbeli munkájához; |
| --- | --- |

26.

támogatja a Párizsi Megállapodás végrehajtását, és kiemeli: csak úgy tudjuk áthidalni a szakadékot a nemzeti vállalások és a globális felmelegedés jóval 2 oC alatt tartásához szükséges erőfeszítések között, ha a városok és régiók erőfeszítéseit beépítjük a nemzeti vállalásokba, és gondoskodunk a horizontális és vertikális koordinációról az EU és az UNFCCC szintjén is. Ezért az RB kéri, hogy az Európai Bizottság támogassa azt az RB-s kérelmet, hogy ezt a szempontot építsék bele a nemzeti vállalásokba, így segítve elő a NAZCA intézményesülését és az éghajlatváltozás elleni küzdelem „bajnokainak” („Climate Champions”) munkáját az UNFCCC titkárságán belül, megkönnyítve egyben a helyi és regionális szintű tapasztalatcserét. Az RB kéri továbbá, hogy az Európai Bizottság ösztönözzön városokra, régiókra és az éghajlatváltozásra irányuló kutatási projekteket, így járulva hozzá az Éghajlat-változási Kormányközi Testület jövőbeli munkájához;

| 27. | az Európai Bizottságot az RB-vel való együttműködésre sürgeti a helyi és regionális szinten meghatározott hozzájárulások koncepciójának kidolgozása érdekében, amely azt a célt szolgálja, hogy ösztönözze a helyi és regionális szint fellépését a Párizsban elfogadott COP21-célok megvalósítása érdekében; |
| --- | --- |

27.

az Európai Bizottságot az RB-vel való együttműködésre sürgeti a helyi és regionális szinten meghatározott hozzájárulások koncepciójának kidolgozása érdekében, amely azt a célt szolgálja, hogy ösztönözze a helyi és regionális szint fellépését a Párizsban elfogadott COP21-célok megvalósítása érdekében;

| 28. | kéri, hogy az Európai Bizottság frissítse az éghajlat- és energiapolitikai célkitűzéseit, hogy 2030-ra sikerüljön 50 %-kal csökkenteni az üvegházhatású gázok kibocsátását az 1990-es szinthez képest, és minden szinten általánosan érvényesítse az alkalmazkodás szempontját, a szakpolitikákban csakúgy, mint a finanszírozásban. Fontos, hogy az Európai Bizottság támogasson olyan önkéntes kezdeményezéseket, melyek célja a karbonszegény és ellenálló gazdaságra történő átállás népszerűsítése a városokban és régiókban. A régiók és városok szerepének megerősítésére való tekintettel pontosítani kell az éghajlatváltozás hatásaihoz való alkalmazkodásra vonatkozó uniós stratégiáról szóló európai bizottsági értékelő jelentést; |
| --- | --- |

28.

kéri, hogy az Európai Bizottság frissítse az éghajlat- és energiapolitikai célkitűzéseit, hogy 2030-ra sikerüljön 50 %-kal csökkenteni az üvegházhatású gázok kibocsátását az 1990-es szinthez képest, és minden szinten általánosan érvényesítse az alkalmazkodás szempontját, a szakpolitikákban csakúgy, mint a finanszírozásban. Fontos, hogy az Európai Bizottság támogasson olyan önkéntes kezdeményezéseket, melyek célja a karbonszegény és ellenálló gazdaságra történő átállás népszerűsítése a városokban és régiókban. A régiók és városok szerepének megerősítésére való tekintettel pontosítani kell az éghajlatváltozás hatásaihoz való alkalmazkodásra vonatkozó uniós stratégiáról szóló európai bizottsági értékelő jelentést;

Fenntartható fejlődés

| 29. | arra ösztönzi az Európai Bizottságot, hogy támogassa katasztrófakockázat-csökkentési stratégiák végrehajtását a városokban és régiókban, különösen a határon átnyúló régiókban, és biztosítsa, hogy az uniós beruházások megfeleljenek a katasztrófakockázat-csökkentési előírásoknak; |
| --- | --- |

29.

arra ösztönzi az Európai Bizottságot, hogy támogassa katasztrófakockázat-csökkentési stratégiák végrehajtását a városokban és régiókban, különösen a határon átnyúló régiókban, és biztosítsa, hogy az uniós beruházások megfeleljenek a katasztrófakockázat-csökkentési előírásoknak;

| 30. | üdvözli az élelmiszer-pazarlással és -veszteségekkel foglalkozó uniós platform létrehozását, és kéri, hogy az Európai Bizottság lépjen fel az élelmiszer-pazarlás ellen oly módon, hogy ambiciózus célt tűz ki az élelmiszer-pazarlás csökkentésére. Ezt bele kellene ágyazni egy, a fenntartható élelmiszerrendszerekre vonatkozó uniós stratégiába, melynek részét képeznék a környezeti, egészségügyi, kereskedelmi, területgazdálkodási, illetve a biológiai sokféleség védelmével és az erőforrásokkal kapcsolatos szempontok, valamint az élelmiszerek társadalmi és kulturális értékei; |
| --- | --- |

30.

üdvözli az élelmiszer-pazarlással és -veszteségekkel foglalkozó uniós platform létrehozását, és kéri, hogy az Európai Bizottság lépjen fel az élelmiszer-pazarlás ellen oly módon, hogy ambiciózus célt tűz ki az élelmiszer-pazarlás csökkentésére. Ezt bele kellene ágyazni egy, a fenntartható élelmiszerrendszerekre vonatkozó uniós stratégiába, melynek részét képeznék a környezeti, egészségügyi, kereskedelmi, területgazdálkodási, illetve a biológiai sokféleség védelmével és az erőforrásokkal kapcsolatos szempontok, valamint az élelmiszerek társadalmi és kulturális értékei;

| 31. | arra kéri az Európai Bizottságot, hogy a körforgásos gazdaságra vonatkozó uniós cselekvési terv végrehajtásakor vegye figyelembe az RB ajánlásait, és 2017 első hónapjaiban terjessze elő az ivóvíz-irányelv tervezett felülvizsgálatát, az újrahasznosított vízre vonatkozó minimális minőségi követelményekre vonatkozó rendeletjavaslatot és a műanyagok használatára, újrafelhasználására és újrafeldolgozására vonatkozó stratégiát, amelyben világos és ambiciózus célokat kell kitűzni a műanyaghulladékokra és kimosódásukra vonatkozóan. Kéri, hogy az Európai Bizottság javasoljon további kezdeményezéseket az építőiparral és az épületbontási ágazattal, a környezettudatos tervezésre vonatkozó rendelkezésekkel, valamint a másodlagos nyersanyagok, anyagok és összetevők használatával kapcsolatban; |
| --- | --- |

31.

arra kéri az Európai Bizottságot, hogy a körforgásos gazdaságra vonatkozó uniós cselekvési terv végrehajtásakor vegye figyelembe az RB ajánlásait, és 2017 első hónapjaiban terjessze elő az ivóvíz-irányelv tervezett felülvizsgálatát, az újrahasznosított vízre vonatkozó minimális minőségi követelményekre vonatkozó rendeletjavaslatot és a műanyagok használatára, újrafelhasználására és újrafeldolgozására vonatkozó stratégiát, amelyben világos és ambiciózus célokat kell kitűzni a műanyaghulladékokra és kimosódásukra vonatkozóan. Kéri, hogy az Európai Bizottság javasoljon további kezdeményezéseket az építőiparral és az épületbontási ágazattal, a környezettudatos tervezésre vonatkozó rendelkezésekkel, valamint a másodlagos nyersanyagok, anyagok és összetevők használatával kapcsolatban;

| 32. | szívesen vállalja, hogy a környezetvédelmi együttműködési technikai platform révén szorosabbra fűzze együttműködését az Európai Bizottsággal az Európai Unió hetedik környezetvédelmi cselekvési programjának (2014–2020) 4. kiemelt célkitűzésére irányuló, régóta esedékes intézkedésekkel kapcsolatban. Sajnálja, hogy a 2017-re tervezett kezdeményezések nem jogalkotási kezdeményezések, és ismételten szorgalmaz egyfelől egy olyan uniós irányelvjavaslatot, amely megfelelőségbiztosítási rendelkezéseket vezetne be az uniós környezetvédelmi vívmányokba, másfelől egy új irányelvjavaslatot az igazságszolgáltatáshoz való jogról a környezetvédelmi kérdésekben; |
| --- | --- |

32.

szívesen vállalja, hogy a környezetvédelmi együttműködési technikai platform révén szorosabbra fűzze együttműködését az Európai Bizottsággal az Európai Unió hetedik környezetvédelmi cselekvési programjának (2014–2020) 4. kiemelt célkitűzésére irányuló, régóta esedékes intézkedésekkel kapcsolatban. Sajnálja, hogy a 2017-re tervezett kezdeményezések nem jogalkotási kezdeményezések, és ismételten szorgalmaz egyfelől egy olyan uniós irányelvjavaslatot, amely megfelelőségbiztosítási rendelkezéseket vezetne be az uniós környezetvédelmi vívmányokba, másfelől egy új irányelvjavaslatot az igazságszolgáltatáshoz való jogról a környezetvédelmi kérdésekben;

| 33. | a közelmúltban közzétett Cork 2.0 nyilatkozattal összhangban megismétli azt a kérését, hogy a 2020 utáni időszakra vonatkozó vidékfejlesztési politika alapját egy a vidéki térségekről szóló fehér könyv képezze. Olyan gyakorlati intézkedéseket kér, amelyek garantálják, hogy az uniós szakpolitikák figyelembe vegyék a vidék szempontjait, mivel a vidéki területeket gyakran figyelmen kívül hagyják, és azok nem részesei a főbb szakpolitikai fejleményeknek; |
| --- | --- |

33.

a közelmúltban közzétett Cork 2.0 nyilatkozattal összhangban megismétli azt a kérését, hogy a 2020 utáni időszakra vonatkozó vidékfejlesztési politika alapját egy a vidéki térségekről szóló fehér könyv képezze. Olyan gyakorlati intézkedéseket kér, amelyek garantálják, hogy az uniós szakpolitikák figyelembe vegyék a vidék szempontjait, mivel a vidéki területeket gyakran figyelmen kívül hagyják, és azok nem részesei a főbb szakpolitikai fejleményeknek;

| 34. | a 2020 utáni időszakra szóló közös agrárpolitika kontextusában rámutat a vidékfejlesztés és a mezőgazdaság közötti erős kapcsolatra, és ezért támogató intézkedéseket sürget a családi gazdaságok számára, különös tekintettel a mezőgazdasági árak volatilitásának kezelésére; |
| --- | --- |

34.

a 2020 utáni időszakra szóló közös agrárpolitika kontextusában rámutat a vidékfejlesztés és a mezőgazdaság közötti erős kapcsolatra, és ezért támogató intézkedéseket sürget a családi gazdaságok számára, különös tekintettel a mezőgazdasági árak volatilitásának kezelésére;

| 35. | tovább dolgozik a fenntartható óceánpolitikai irányítás elérése érdekében, amely az európai part menti és tengeri régiók, valamint tengeri és tengergazdaságaik hasznára válna; a kék növekedés és munkahelyteremtés céljával az RB szorosan együtt fog működni a régiókkal és minden más érdekelttel a kormányzás és a kapacitásépítés, az élelmiszer-termelési lánc kihívásainak kezelése, az illegális halászat és a szennyezés által jelentett környezetterhelés csökkentése, valamint a tengerekkel kapcsolatos tudás, tudomány és innováció terén; |
| --- | --- |

35.

tovább dolgozik a fenntartható óceánpolitikai irányítás elérése érdekében, amely az európai part menti és tengeri régiók, valamint tengeri és tengergazdaságaik hasznára válna; a kék növekedés és munkahelyteremtés céljával az RB szorosan együtt fog működni a régiókkal és minden más érdekelttel a kormányzás és a kapacitásépítés, az élelmiszer-termelési lánc kihívásainak kezelése, az illegális halászat és a szennyezés által jelentett környezetterhelés csökkentése, valamint a tengerekkel kapcsolatos tudás, tudomány és innováció terén;

| 36. | sajnálja, hogy az Európai Bizottság 2017. évi munkaprogramja nem fordít elegendő figyelmet az egészségre, miközben az Európai Bizottságnak támogatnia kellene a tagállamokat és régióikat arra irányuló erőfeszítéseikben, hogy fokozzák a megelőzést, valamint – különösen e-egészségügyi megoldásokkal és átfogó demográfiai stratégiák kifejlesztésével – megreformálják és optimalizálják egészségügyi rendszereiket; |
| --- | --- |

36.

sajnálja, hogy az Európai Bizottság 2017. évi munkaprogramja nem fordít elegendő figyelmet az egészségre, miközben az Európai Bizottságnak támogatnia kellene a tagállamokat és régióikat arra irányuló erőfeszítéseikben, hogy fokozzák a megelőzést, valamint – különösen e-egészségügyi megoldásokkal és átfogó demográfiai stratégiák kifejlesztésével – megreformálják és optimalizálják egészségügyi rendszereiket;

Egységes piaci stratégia, kkv-k, ipar, verseny és a digitális egységes piac

| 37. | üdvözli, hogy az Európai Bizottság intézkedésekkel kíván előállni az egységes termékpiac megerősítésére, különösen a kölcsönös elismerés és a nem megfelelő termékek kapcsán. Kiemeli, hogy folytatni kell az egységes szolgáltatáspiac megvalósítására irányuló munkát, ami az egységes piaci stratégiában jogosan kap kiemelt helyet; |
| --- | --- |

37.

üdvözli, hogy az Európai Bizottság intézkedésekkel kíván előállni az egységes termékpiac megerősítésére, különösen a kölcsönös elismerés és a nem megfelelő termékek kapcsán. Kiemeli, hogy folytatni kell az egységes szolgáltatáspiac megvalósítására irányuló munkát, ami az egységes piaci stratégiában jogosan kap kiemelt helyet;

| 38. | megismétli azt a kérését, hogy egy rendszeres megfigyelésre és értékelésre szolgáló rendszerrel foglalják bele az egységes piaci pillért az európai szemeszterbe; |
| --- | --- |

38.

megismétli azt a kérését, hogy egy rendszeres megfigyelésre és értékelésre szolgáló rendszerrel foglalják bele az egységes piaci pillért az európai szemeszterbe;

| 39. | tudomásul veszi, hogy az Európai Bizottság fel kíván lépni az európai ipar érdekében, és kiemeli, hogy az európai iparágak versenyképességének a versenyképes ellátási lánc is záloga, valamint hogy a kereskedelempolitika fontos szerepet tölt be ebben a tekintetben; |
| --- | --- |

39.

tudomásul veszi, hogy az Európai Bizottság fel kíván lépni az európai ipar érdekében, és kiemeli, hogy az európai iparágak versenyképességének a versenyképes ellátási lánc is záloga, valamint hogy a kereskedelempolitika fontos szerepet tölt be ebben a tekintetben;

| 40. | kiemeli, hogy fontos intelligens jogszabályokat alkotni és csökkenteni a kkv-kra nehezedő adminisztratív terheket – mindenekelőtt a REFIT program további erősítésével és annak biztosításával, hogy a kkv-kra kifejtett hatást rendszeresen vegyék figyelembe az új szabályok megalkotásakor; |
| --- | --- |

40.

kiemeli, hogy fontos intelligens jogszabályokat alkotni és csökkenteni a kkv-kra nehezedő adminisztratív terheket – mindenekelőtt a REFIT program további erősítésével és annak biztosításával, hogy a kkv-kra kifejtett hatást rendszeresen vegyék figyelembe az új szabályok megalkotásakor;

| 41. | támogatja a közösségi gazdaságban részt vevő városok fórumának létrehozását, amelyben az RB lenne a legfontosabb résztvevő. Ugyanakkor sajnálattal veszi tudomásul, hogy semmiféle javaslat nem született a digitalizáció eredményeként kialakult új foglalkoztatási formákban történő jogvédelemre; |
| --- | --- |

41.

támogatja a közösségi gazdaságban részt vevő városok fórumának létrehozását, amelyben az RB lenne a legfontosabb résztvevő. Ugyanakkor sajnálattal veszi tudomásul, hogy semmiféle javaslat nem született a digitalizáció eredményeként kialakult új foglalkoztatási formákban történő jogvédelemre;

| 42. | hangsúlyozza, hogy az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokról szóló határozatot és keretszabályt felül kell vizsgálni, és felkéri az Európai Bizottságot, hogy 2017-ben indítson nyilvános konzultációt, amelynek során a regionális és helyi önkormányzatok elmondhatják, hogy milyen nehézségeket okoz számukra az állami támogatások ellenőrzése az általános gazdasági érdekű szolgáltatások finanszírozásakor; |
| --- | --- |

42.

hangsúlyozza, hogy az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokról szóló határozatot és keretszabályt felül kell vizsgálni, és felkéri az Európai Bizottságot, hogy 2017-ben indítson nyilvános konzultációt, amelynek során a regionális és helyi önkormányzatok elmondhatják, hogy milyen nehézségeket okoz számukra az állami támogatások ellenőrzése az általános gazdasági érdekű szolgáltatások finanszírozásakor;

| 43. | kiemeli, hogy a hatékony beszerzési rendszer fontos szerepet tölt be a regionális és helyi önkormányzatok arra való képességében, hogy végrehajtsák az EU beruházási célkitűzéseit. Felkéri az Európai Bizottságot, hogy nyújtson támogatást a közbeszerzési irányelvek teljeskörű végrehajtásának biztosítása érdekében, illetve hogy mérje fel, hogy a regionális és helyi önkormányzatok milyen nehézségekkel szembesülnek a közbeszerzési irányelvek alkalmazásakor; |
| --- | --- |

43.

kiemeli, hogy a hatékony beszerzési rendszer fontos szerepet tölt be a regionális és helyi önkormányzatok arra való képességében, hogy végrehajtsák az EU beruházási célkitűzéseit. Felkéri az Európai Bizottságot, hogy nyújtson támogatást a közbeszerzési irányelvek teljeskörű végrehajtásának biztosítása érdekében, illetve hogy mérje fel, hogy a regionális és helyi önkormányzatok milyen nehézségekkel szembesülnek a közbeszerzési irányelvek alkalmazásakor;

| 44. | megismétli azt a kérését, hogy egy kifejezetten az uniós idegenforgalomnak szentelt költségvetési tétel keretében újítsák meg az európai idegenforgalmi stratégiát. Sürgeti, hogy mind az Európai Bizottság, mind pedig a tagállamok könnyítsék meg a finanszírozáshoz való hozzáférést a kis- és középméretű turisztikai vállalkozások számára; |
| --- | --- |

44.

megismétli azt a kérését, hogy egy kifejezetten az uniós idegenforgalomnak szentelt költségvetési tétel keretében újítsák meg az európai idegenforgalmi stratégiát. Sürgeti, hogy mind az Európai Bizottság, mind pedig a tagállamok könnyítsék meg a finanszírozáshoz való hozzáférést a kis- és középméretű turisztikai vállalkozások számára;

| 45. | üdvözli az Európai Bizottság arra irányuló erőfeszítéseit, hogy teljes mértékben – egyebek mellett az e-közbeszerzésnek köszönhetően – végrehajtsa a digitális egységes piaci stratégiát, és az újonnan létrehozott közös, szélessávú rendszerekkel foglalkozó, részvételen alapuló platform révén hozzá fog ehhez járulni. Aláhúzza, hogy minden európai térségnek élveznie kell a digitális egységes piac előnyeit, azaz hozzá kell férnie gyors adatátvitelű szélessávú kapcsolatokhoz; |
| --- | --- |

45.

üdvözli az Európai Bizottság arra irányuló erőfeszítéseit, hogy teljes mértékben – egyebek mellett az e-közbeszerzésnek köszönhetően – végrehajtsa a digitális egységes piaci stratégiát, és az újonnan létrehozott közös, szélessávú rendszerekkel foglalkozó, részvételen alapuló platform révén hozzá fog ehhez járulni. Aláhúzza, hogy minden európai térségnek élveznie kell a digitális egységes piac előnyeit, azaz hozzá kell férnie gyors adatátvitelű szélessávú kapcsolatokhoz;

Igazságügy, biztonság, alapjogok és migráció

| 46. | hangsúlyozza, hogy a migráció összetett, többszintű folyamat, amelyben mind a származási, mind a célországok, -régiók és -városok egyaránt fontos szerephez jutnak. Fontos előmozdítani a fokozott párbeszédet és a szorosabb együttműködést a tagállamok és egyrészt az uniós, másrészt a migránsok származási és tranzitországaiban működő, illetve ezeken belül a regionális és helyi szintű intézmények között; |
| --- | --- |

46.

hangsúlyozza, hogy a migráció összetett, többszintű folyamat, amelyben mind a származási, mind a célországok, -régiók és -városok egyaránt fontos szerephez jutnak. Fontos előmozdítani a fokozott párbeszédet és a szorosabb együttműködést a tagállamok és egyrészt az uniós, másrészt a migránsok származási és tranzitországaiban működő, illetve ezeken belül a regionális és helyi szintű intézmények között;

| 47. | kéri ezért az Európai Bizottságot, hogy vegye figyelembe az RB ajánlásait a menekültek származási országukban történő védelme és a partnerségi megállapodások új kerete témájában; |
| --- | --- |

47.

kéri ezért az Európai Bizottságot, hogy vegye figyelembe az RB ajánlásait a menekültek származási országukban történő védelme és a partnerségi megállapodások új kerete témájában;

| 48. | kéri, hogy a közös európai menekültügyi rendszer reformja és más, az európai migrációs stratégia alapján kifejlesztett uniós eszközök, például a legális migrációra vonatkozó felülvizsgált rendelkezések és az integrációra vonatkozó cselekvési terv végrehajtásakor támogassák a helyi és regionális önkormányzatokat. Arra kéri az európai Bizottságot, hogy az európai migrációs stratégia félidős felülvizsgálatában vegye figyelembe az RB migránsok integrációjáról szóló ajánlásait. Emlékeztet arra, hogy az integráció egy mind jogokon, mind pedig kötelességeken alapuló folyamat; |
| --- | --- |

48.

kéri, hogy a közös európai menekültügyi rendszer reformja és más, az európai migrációs stratégia alapján kifejlesztett uniós eszközök, például a legális migrációra vonatkozó felülvizsgált rendelkezések és az integrációra vonatkozó cselekvési terv végrehajtásakor támogassák a helyi és regionális önkormányzatokat. Arra kéri az európai Bizottságot, hogy az európai migrációs stratégia félidős felülvizsgálatában vegye figyelembe az RB migránsok integrációjáról szóló ajánlásait. Emlékeztet arra, hogy az integráció egy mind jogokon, mind pedig kötelességeken alapuló folyamat;

| 49. | aggasztják a kísérő nélküli kiskorúak jelenlétének nyomon követésével kapcsolatos nehézségek, illetve az a kockázat, hogy emberkereskedők és kizsákmányolás áldozataivá válnak. Határozottan kéri, hogy hajtsák végre a beilleszkedési és képzési programokat, amelyek egyrészt magukat a kiskorúakat, másrészt a fogadásukkal foglalkozó helyi és regionális szintű közalkalmazottakat célozzák. Azt is kéri, hogy a fogadó országban már megtelepült, az adott kiskorú származásának megfelelő közösség vállaljon részt annak biztosításában, hogy a kiskorúak ideiglenesen fogadócsaládoknál vagy megfelelően felszerelt létesítményekben élhessenek, ahol társadalmi, érzelmi és kognitív fejlődésük támogatásra talál; |
| --- | --- |

49.

aggasztják a kísérő nélküli kiskorúak jelenlétének nyomon követésével kapcsolatos nehézségek, illetve az a kockázat, hogy emberkereskedők és kizsákmányolás áldozataivá válnak. Határozottan kéri, hogy hajtsák végre a beilleszkedési és képzési programokat, amelyek egyrészt magukat a kiskorúakat, másrészt a fogadásukkal foglalkozó helyi és regionális szintű közalkalmazottakat célozzák. Azt is kéri, hogy a fogadó országban már megtelepült, az adott kiskorú származásának megfelelő közösség vállaljon részt annak biztosításában, hogy a kiskorúak ideiglenesen fogadócsaládoknál vagy megfelelően felszerelt létesítményekben élhessenek, ahol társadalmi, érzelmi és kognitív fejlődésük támogatásra talál;

| 50. | felkéri az Európai Bizottságot, hogy nyújtson gyakorlati információkat a helyi és regionális önkormányzatoknak a migránsok fogadásával és integrációjával kapcsolatos finanszírozási lehetőségekről, és megismétli azt a kérését, hogy támogassák a helyi és regionális önkormányzatok közvetlen hozzáférését a megfelelő uniós finanszírozási eszközökhöz; |
| --- | --- |

50.

felkéri az Európai Bizottságot, hogy nyújtson gyakorlati információkat a helyi és regionális önkormányzatoknak a migránsok fogadásával és integrációjával kapcsolatos finanszírozási lehetőségekről, és megismétli azt a kérését, hogy támogassák a helyi és regionális önkormányzatok közvetlen hozzáférését a megfelelő uniós finanszírozási eszközökhöz;

| 51. | arra kéri az Európai Bizottságot, hogy támogassa a helyi és regionális önkormányzatokat a radikalizálódás elleni küzdelmet célzó, megelőző jellegű stratégiák kidolgozásában, továbbá folytassa a radikalizálódás regionális és helyi szintű politikaalkotás révén történő megelőzésével kapcsolatos bevált gyakorlatok összegyűjtését és népszerűsítését, illetve támogassa a városok közötti együttműködést a radikalizálódás elleni küzdelem terén; |
| --- | --- |

51.

arra kéri az Európai Bizottságot, hogy támogassa a helyi és regionális önkormányzatokat a radikalizálódás elleni küzdelmet célzó, megelőző jellegű stratégiák kidolgozásában, továbbá folytassa a radikalizálódás regionális és helyi szintű politikaalkotás révén történő megelőzésével kapcsolatos bevált gyakorlatok összegyűjtését és népszerűsítését, illetve támogassa a városok közötti együttműködést a radikalizálódás elleni küzdelem terén;

Az EU kereskedelempolitikája

| 52. | megjegyzi, hogy az Európai Bizottság folytatni szándékozik a kereskedelmi tárgyalásokat az Egyesült Államokkal, Japánnal, a Mercosurral, Mexikóval, Tunéziával és az ASEAN-országokkal, illetve új tárgyalási megbízásokat szeretne kapni, hogy tárgyalásokat kezdhessen Törökországgal, Ausztráliával, Új-Zélanddal és Chilével is. Úgy véli azonban, hogy az Európai Bizottságnak további erőfeszítéseket kellene tennie azért, hogy kimutassa, hogy ezek milyen értéktöbblettel járnak; |
| --- | --- |

52.

megjegyzi, hogy az Európai Bizottság folytatni szándékozik a kereskedelmi tárgyalásokat az Egyesült Államokkal, Japánnal, a Mercosurral, Mexikóval, Tunéziával és az ASEAN-országokkal, illetve új tárgyalási megbízásokat szeretne kapni, hogy tárgyalásokat kezdhessen Törökországgal, Ausztráliával, Új-Zélanddal és Chilével is. Úgy véli azonban, hogy az Európai Bizottságnak további erőfeszítéseket kellene tennie azért, hogy kimutassa, hogy ezek milyen értéktöbblettel járnak;

| 53. | különösen az ambiciózus jövőbeli kereskedelmi stratégiára való tekintettel megismétli, hogy az Európai Bizottságnak területi hatásvizsgálatokat kell végeznie minden jelentősebb kereskedelempolitikai kezdeményezés kapcsán; |
| --- | --- |

53.

különösen az ambiciózus jövőbeli kereskedelmi stratégiára való tekintettel megismétli, hogy az Európai Bizottságnak területi hatásvizsgálatokat kell végeznie minden jelentősebb kereskedelempolitikai kezdeményezés kapcsán;

Stabilitás és együttműködés az Európai Unión kívül

| 54. | üdvözli, hogy az uniós globális stratégia kifejezetten kéri a külső partnerségek megújítását, és kijelenti, hogy az EU különféle lehetőségeket fog támogatni a szomszédság rezilienciája érdekében, és a kormányzati, gazdasági, társadalmi és éghajlati/energetikai instabilitás legakutabb eseteire összpontosít, továbbá eredményesebb migrációs politikákat dolgoz ki Európa és partnerei számára; |
| --- | --- |

54.

üdvözli, hogy az uniós globális stratégia kifejezetten kéri a külső partnerségek megújítását, és kijelenti, hogy az EU különféle lehetőségeket fog támogatni a szomszédság rezilienciája érdekében, és a kormányzati, gazdasági, társadalmi és éghajlati/energetikai instabilitás legakutabb eseteire összpontosít, továbbá eredményesebb migrációs politikákat dolgoz ki Európa és partnerei számára;

| 55. | hangsúlyozza, hogy az RB konzultatív vegyes bizottságai és munkacsoportjai, valamint a csatlakozásra váró országokban található partnereivel közösen megszervezett bővítési napok révén hozzájárul az Európai Bizottság azon bővítéspolitikai célkitűzésének eléréséhez, amely szerint elő kell segíteni a tagjelölt és a potenciális tagjelölt országokkal közös stabilitási és jóléti térség kialakítását; |
| --- | --- |

55.

hangsúlyozza, hogy az RB konzultatív vegyes bizottságai és munkacsoportjai, valamint a csatlakozásra váró országokban található partnereivel közösen megszervezett bővítési napok révén hozzájárul az Európai Bizottság azon bővítéspolitikai célkitűzésének eléréséhez, amely szerint elő kell segíteni a tagjelölt és a potenciális tagjelölt országokkal közös stabilitási és jóléti térség kialakítását;

| 56. | kiemeli, hogy az európai szomszédságpolitika hatása csak akkor lehet tartós, ha konkrét hasznot hoz az összes érdekelt számára. Aláhúzza, hogy fenn kell tartani a keleti és a déli szomszédság egyensúlyát; hangsúlyozza a helyi és regionális önkormányzatok által a demokrácia és a jogállamiság társadalmi megszilárdításában betöltött szerepet, sürgetve, hogy fokozzák a szomszédos országok decentralizációs reformjainak támogatását; |
| --- | --- |

56.

kiemeli, hogy az európai szomszédságpolitika hatása csak akkor lehet tartós, ha konkrét hasznot hoz az összes érdekelt számára. Aláhúzza, hogy fenn kell tartani a keleti és a déli szomszédság egyensúlyát; hangsúlyozza a helyi és regionális önkormányzatok által a demokrácia és a jogállamiság társadalmi megszilárdításában betöltött szerepet, sürgetve, hogy fokozzák a szomszédos országok decentralizációs reformjainak támogatását;

| 57. | hangsúlyozza, hogy a regionális szintű együttműködés jelentős mértékben járul hozzá a globális stabilitáshoz, és kéri az Európai Bizottságot, hogy fokozza az együttműködést a helyi és regionális önkormányzatok euromediterrán közgyűlésével (ARLEM), a keleti partnerség helyi és regionális önkormányzatainak konferenciájával (CORLEAP), valamint az RB Ukrajnával foglalkozó munkacsoportjával, különösen a regionális szintű programok és az új kezdeményezések végrehajtása kapcsán; |
| --- | --- |

57.

hangsúlyozza, hogy a regionális szintű együttműködés jelentős mértékben járul hozzá a globális stabilitáshoz, és kéri az Európai Bizottságot, hogy fokozza az együttműködést a helyi és regionális önkormányzatok euromediterrán közgyűlésével (ARLEM), a keleti partnerség helyi és regionális önkormányzatainak konferenciájával (CORLEAP), valamint az RB Ukrajnával foglalkozó munkacsoportjával, különösen a regionális szintű programok és az új kezdeményezések végrehajtása kapcsán;

| 58. | kiemeli, hogy a felülvizsgált európai szomszédságpolitika végrehajtása során kiemelt prioritással kell kezelni a decentralizációs folyamatot, a testvérvárosi kapcsolatokat és a szubnacionális szintű adminisztratív kapacitás építését támogató kezdeményezéseket. Felhívja a figyelmet az RB által a líbiai városok támogatása érdekében indított nicosiai kezdeményezésre, amely technikai segítségnyújtással előmozdította a szükségletek kielégítését a líbiai települések szolgáltatásnyújtási kapacitásának helyreállításában, és felkéri az Európai Bizottságot, hogy biztosítson elegendő adminisztratív és pénzügyi erőforrást. Megismétli, hogy új kapacitásépítési eszközöket kell elterjeszteni a csatlakozásra váró és az európai szomszédságpolitikában részt vevő országokban a korábbi helyi közigazgatást támogató eszköz helyett; |
| --- | --- |

58.

kiemeli, hogy a felülvizsgált európai szomszédságpolitika végrehajtása során kiemelt prioritással kell kezelni a decentralizációs folyamatot, a testvérvárosi kapcsolatokat és a szubnacionális szintű adminisztratív kapacitás építését támogató kezdeményezéseket. Felhívja a figyelmet az RB által a líbiai városok támogatása érdekében indított nicosiai kezdeményezésre, amely technikai segítségnyújtással előmozdította a szükségletek kielégítését a líbiai települések szolgáltatásnyújtási kapacitásának helyreállításában, és felkéri az Európai Bizottságot, hogy biztosítson elegendő adminisztratív és pénzügyi erőforrást. Megismétli, hogy új kapacitásépítési eszközöket kell elterjeszteni a csatlakozásra váró és az európai szomszédságpolitikában részt vevő országokban a korábbi helyi közigazgatást támogató eszköz helyett;

| 59. | támogatja azokat a közelmúltbeli fejleményeket, amelyek azt követően történtek, hogy az éghajlatügyi fellépés mellett elkötelezett városok legnagyobb szövetségének létrehozása céljával összeolvadt az uniós Polgármesterek Klíma- és Energiaügyi Szövetsége és az amerikai Polgármesterek Paktuma. Kész arra, hogy felhasználja nemzetközi csatornáit, kapcsolatait, partnereit és szövetségeseit (az ARLEM-et a déli és az afrikai szövetségben, a CORLEAP-et a keleti szövetségben, az ICLEI-t és az EU–Kína urbanizációs partnerséget az észak-amerikai és a délkelet-ázsiai szövetségben stb.) az éghajlatváltozás hatásainak csökkentését, az azokhoz való alkalmazkodást és az ellenálló képességet, valamint a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos kihívások leküzdését célzó erőfeszítések további fokozása érdekében; |
| --- | --- |

59.

támogatja azokat a közelmúltbeli fejleményeket, amelyek azt követően történtek, hogy az éghajlatügyi fellépés mellett elkötelezett városok legnagyobb szövetségének létrehozása céljával összeolvadt az uniós Polgármesterek Klíma- és Energiaügyi Szövetsége és az amerikai Polgármesterek Paktuma. Kész arra, hogy felhasználja nemzetközi csatornáit, kapcsolatait, partnereit és szövetségeseit (az ARLEM-et a déli és az afrikai szövetségben, a CORLEAP-et a keleti szövetségben, az ICLEI-t és az EU–Kína urbanizációs partnerséget az észak-amerikai és a délkelet-ázsiai szövetségben stb.) az éghajlatváltozás hatásainak csökkentését, az azokhoz való alkalmazkodást és az ellenálló képességet, valamint a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos kihívások leküzdését célzó erőfeszítések további fokozása érdekében;

| 60. | kéri az Európai Bizottságot, hogy szorosan működjön együtt az RB-vel annak érdekében, hogy a Globális Szövetség új irányítási struktúrájában képviselve legyenek az európai városok sajátos aggályai, tapasztalatai és hozzájárulásai; |
| --- | --- |

60.

kéri az Európai Bizottságot, hogy szorosan működjön együtt az RB-vel annak érdekében, hogy a Globális Szövetség új irányítási struktúrájában képviselve legyenek az európai városok sajátos aggályai, tapasztalatai és hozzájárulásai;

| 61. | üdvözli a harmadik országokkal javasolt új partnerségi keretet és az új európai külső beruházási tervet, és kéri, hogy a regionális és helyi önkormányzatokat vonják be ebbe a folyamatba; |
| --- | --- |

61.

üdvözli a harmadik országokkal javasolt új partnerségi keretet és az új európai külső beruházási tervet, és kéri, hogy a regionális és helyi önkormányzatokat vonják be ebbe a folyamatba;

| 62. | sürgeti, hogy az Európai Bizottság a fejlesztési politikáról szóló felülvizsgált európai konszenzussal, az ENSZ fenntartható fejlesztési céljainak megvalósításával, valamint a (az RB 2017. márciusi decentralizált együttműködési konferenciájának fő témáját képező) Cotonou utáni megállapodással kapcsolatos tárgyalások során mozdítsa elő a helyi és regionális önkormányzatok aktív részvételét a fejlesztési együttműködésben; |
| --- | --- |

62.

sürgeti, hogy az Európai Bizottság a fejlesztési politikáról szóló felülvizsgált európai konszenzussal, az ENSZ fenntartható fejlesztési céljainak megvalósításával, valamint a (az RB 2017. márciusi decentralizált együttműködési konferenciájának fő témáját képező) Cotonou utáni megállapodással kapcsolatos tárgyalások során mozdítsa elő a helyi és regionális önkormányzatok aktív részvételét a fejlesztési együttműködésben;

Polgárság, kormányzás és minőségi jogalkotás

| 63. | felkéri az Európai Bizottságot, hogy vizsgálja felül az európai polgári kezdeményezésről szóló rendeletet az eszköz jogi keretének egyszerűsítése és jobbá tétele érdekében; |
| --- | --- |

63.

felkéri az Európai Bizottságot, hogy vizsgálja felül az európai polgári kezdeményezésről szóló rendeletet az eszköz jogi keretének egyszerűsítése és jobbá tétele érdekében;

| 64. | üdvözli az Európai Bizottság REFIT kezdeményezését és különösen azt a javaslatot, hogy értékeljék a felhatalmazáson alapuló és végrehajtási jogi aktusok, illetve bizonyos másodlagos jogi aktusok elfogadására vonatkozó eljárások átláthatóságát és demokratikus ellenőrzését; |
| --- | --- |

64.

üdvözli az Európai Bizottság REFIT kezdeményezését és különösen azt a javaslatot, hogy értékeljék a felhatalmazáson alapuló és végrehajtási jogi aktusok, illetve bizonyos másodlagos jogi aktusok elfogadására vonatkozó eljárások átláthatóságát és demokratikus ellenőrzését;

| 65. | megismétli azt a kérését, hogy ahol az indokolt, az új uniós jogszabályok hatásértékelését egészítsék ki területi hatásvizsgálattal. Szorosabb együttműködést javasol az RB és a Közös Kutatóközpont újonnan létrehozott területpolitikai kompetenciaközpontja között az uniós jogszabályok értékelése kapcsán; |
| --- | --- |

65.

megismétli azt a kérését, hogy ahol az indokolt, az új uniós jogszabályok hatásértékelését egészítsék ki területi hatásvizsgálattal. Szorosabb együttműködést javasol az RB és a Közös Kutatóközpont újonnan létrehozott területpolitikai kompetenciaközpontja között az uniós jogszabályok értékelése kapcsán;

| 66. | nagyobb átláthatóságot, együttműködést és hatékonyságot kér az uniós intézmények részéről, és örömmel fogadja, hogy a jogalkotás minőségének javításáról szóló intézményközi megállapodásban együttesen vállalták, hogy közös átfogó célokat és prioritásokat határoznak meg, különösen a jogalkotási javaslatok kapcsán. Kéri, hogy vonják be az RB-t a jogalkotási folyamat összes szakaszába, hogy a jogalkotási ciklusban teljeskörűen kihasználják a benne rejlő lehetőségeket; |
| --- | --- |

66.

nagyobb átláthatóságot, együttműködést és hatékonyságot kér az uniós intézmények részéről, és örömmel fogadja, hogy a jogalkotás minőségének javításáról szóló intézményközi megállapodásban együttesen vállalták, hogy közös átfogó célokat és prioritásokat határoznak meg, különösen a jogalkotási javaslatok kapcsán. Kéri, hogy vonják be az RB-t a jogalkotási folyamat összes szakaszába, hogy a jogalkotási ciklusban teljeskörűen kihasználják a benne rejlő lehetőségeket;

| 67. | szorosabb együttműködésre számít az Európai Bizottsággal és az Európai Parlamenttel a szubszidiaritás ellenőrzésében, valamint a 2017. évi szubszidiaritási konferencia kapcsán; |
| --- | --- |

67.

szorosabb együttműködésre számít az Európai Bizottsággal és az Európai Parlamenttel a szubszidiaritás ellenőrzésében, valamint a 2017. évi szubszidiaritási konferencia kapcsán;

| 68. | arra kéri az elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az Európai Bizottságnak, az Európai Parlamentnek, az EU Tanácsa szlovák elnökségének, valamint az Európai Tanács elnökének. |
| --- | --- |

68.

arra kéri az elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az Európai Bizottságnak, az Európai Parlamentnek, az EU Tanácsa szlovák elnökségének, valamint az Európai Tanács elnökének.

Kelt Brüsszelben, 2016. december 8-án.

a Régiók Európai Bizottsága elnöke

Markku MARKKULA

---

VÉLEMÉNYEK

Régiók Bizottsága

120. plenáris ülés – 2016. december 7–8.

| 9.6.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 185/8 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 185/8

---

A Régiók Európai Bizottsága véleménye – A REFIT program: a helyi és regionális szint szempontjai

(2017/C 185/02)

| Előadó: | François DECOSTER (FR/ALDE),
  Nord-Pas-de-Calais–Pikárdia régió közgyűlésének alelnöke |
| --- | --- |
| Referenciaszöveg: | Az Európai Bizottság 2016. január 13-i felkérő levele |

Előadó:

François DECOSTER (FR/ALDE),

Nord-Pas-de-Calais–Pikárdia régió közgyűlésének alelnöke

Referenciaszöveg:

Az Európai Bizottság 2016. január 13-i felkérő levele

POLITIKAI AJÁNLÁSOK

A RÉGIÓK EURÓPAI BIZOTTSÁGA

| 1. | támogatja az Európai Bizottság annak biztosítására irányuló erőfeszítéseit, hogy az európai szakpolitikákban jobban tükröződjenek a nemzeti, regionális és helyi kormányzatok érdekei, és megismétli, hogy ezért az összes kormányzati szintnek közös felelősséget kell vállalnia; |
| --- | --- |

1.

támogatja az Európai Bizottság annak biztosítására irányuló erőfeszítéseit, hogy az európai szakpolitikákban jobban tükröződjenek a nemzeti, regionális és helyi kormányzatok érdekei, és megismétli, hogy ezért az összes kormányzati szintnek közös felelősséget kell vállalnia;

| 2. | támogatja azt a véleményt, hogy a jobb szabályozás nem egyszerűen azt jelenti, hogy kevesebb uniós szintű jogszabály van, hanem annak meghatározását is, hogy melyik az a szint, ahol a célkitűzések a legjobban elérhetők; hangsúlyozza, hogy a szubszidiaritás elvének hatékony alkalmazása a jobb szabályozás kulcseleme; |
| --- | --- |

2.

támogatja azt a véleményt, hogy a jobb szabályozás nem egyszerűen azt jelenti, hogy kevesebb uniós szintű jogszabály van, hanem annak meghatározását is, hogy melyik az a szint, ahol a célkitűzések a legjobban elérhetők; hangsúlyozza, hogy a szubszidiaritás elvének hatékony alkalmazása a jobb szabályozás kulcseleme;

| 3. | hangsúlyozza, hogy a szabályozásnak mindig egyensúlyt kell teremtenie mind a „biztonság” (egyéni, jog-, adminisztratív, pénzügyi), mind a „hatékonyság”, mind pedig a „szabadság” vagy rugalmasság között, hiszen mindkettő egyformán jogos problémakör és elvárás. Ezek konkrét adottságok melletti kiegyensúlyozása a demokratikus folyamat feladata, az pedig a különféle szinteken demokratikusan megválasztott képviselők felelőssége, hogy megindokolják a polgároknak az elkerülhetetlen alkukat és kompromisszumokat; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy a szabályozásnak mindig egyensúlyt kell teremtenie mind a „biztonság” (egyéni, jog-, adminisztratív, pénzügyi), mind a „hatékonyság”, mind pedig a „szabadság” vagy rugalmasság között, hiszen mindkettő egyformán jogos problémakör és elvárás. Ezek konkrét adottságok melletti kiegyensúlyozása a demokratikus folyamat feladata, az pedig a különféle szinteken demokratikusan megválasztott képviselők felelőssége, hogy megindokolják a polgároknak az elkerülhetetlen alkukat és kompromisszumokat;

| 4. | figyelembe veszi az adminisztratív terhekkel foglalkozó magas szintű munkacsoport (Stoiber-csoport) munkáját, annak zárójelentését és a különvéleményeket; |
| --- | --- |

4.

figyelembe veszi az adminisztratív terhekkel foglalkozó magas szintű munkacsoport (Stoiber-csoport) munkáját, annak zárójelentését és a különvéleményeket;

| 5. | tudomásul veszi a Tanácsnak, az Európai Bizottságnak és a Parlamentnek a jogalkotás minőségének javításáról szóló 2016. április 13-i intézményközi megállapodását, és reméli, hogy ez az új megállapodás hozzájárul majd az uniós döntéshozatal javításához valamennyi szakaszban, azaz a tervezés, a kidolgozás, az elfogadás, a végrehajtás és az értékelés során is; aggodalmának ad azonban hangot amiatt, hogy a helyi és regionális szint demokratikusan megválasztott képviselőit és az RB-t – a Lisszaboni Szerződés által rájuk ruházott súly és megbízatás ellenére – a jogalkotás minőségének javításáról szóló intézményközi megállapodás az „érdekelt feleken” kívül semmilyen más összefüggésben nem említi meg; |
| --- | --- |

5.

tudomásul veszi a Tanácsnak, az Európai Bizottságnak és a Parlamentnek a jogalkotás minőségének javításáról szóló 2016. április 13-i intézményközi megállapodását, és reméli, hogy ez az új megállapodás hozzájárul majd az uniós döntéshozatal javításához valamennyi szakaszban, azaz a tervezés, a kidolgozás, az elfogadás, a végrehajtás és az értékelés során is; aggodalmának ad azonban hangot amiatt, hogy a helyi és regionális szint demokratikusan megválasztott képviselőit és az RB-t – a Lisszaboni Szerződés által rájuk ruházott súly és megbízatás ellenére – a jogalkotás minőségének javításáról szóló intézményközi megállapodás az „érdekelt feleken” kívül semmilyen más összefüggésben nem említi meg;

| 6. | részt kíván venni az új megállapodás értelmezésére és végrehajtására irányuló további kezdeményezésekben, hogy teljes mértékben ki lehessen használni a jogalkotási ciklusban tanácsadó szervként betöltött funkciójában rejlő lehetőségeket; emlékeztet arra, hogy számos RB-tag hatáskörrel rendelkezik az uniós politikák alkalmazása terén; |
| --- | --- |

6.

részt kíván venni az új megállapodás értelmezésére és végrehajtására irányuló további kezdeményezésekben, hogy teljes mértékben ki lehessen használni a jogalkotási ciklusban tanácsadó szervként betöltött funkciójában rejlő lehetőségeket; emlékeztet arra, hogy számos RB-tag hatáskörrel rendelkezik az uniós politikák alkalmazása terén;

| 7. | üdvözli, hogy az Európai Bizottság egy „tágabb előretekintő véleményt” kért, amely „további javaslatokat tesz az uniós szabályozás által bevezetett követelményekre, és egyszerűbb módokat biztosít ugyanazon vagy akár jobb eredmények elérésére”; |
| --- | --- |

7.

üdvözli, hogy az Európai Bizottság egy „tágabb előretekintő véleményt” kért, amely „további javaslatokat tesz az uniós szabályozás által bevezetett követelményekre, és egyszerűbb módokat biztosít ugyanazon vagy akár jobb eredmények elérésére”;

| 8. | üdvözli, hogy az Európai Bizottság konkrét szakpolitikákra vonatkozóan kéri fel előretekintő vélemények kidolgozására egyebek mellett olyan területeken, mint a környezetvédelem, az energia, a pénzügyi szolgáltatások és a mezőgazdaság, ahol a helyi és regionális önkormányzatok azonosítani tudják a terheket, és a szükségleteiknek megfelelően javaslatokat tudnak tenni a javításra; |
| --- | --- |

8.

üdvözli, hogy az Európai Bizottság konkrét szakpolitikákra vonatkozóan kéri fel előretekintő vélemények kidolgozására egyebek mellett olyan területeken, mint a környezetvédelem, az energia, a pénzügyi szolgáltatások és a mezőgazdaság, ahol a helyi és regionális önkormányzatok azonosítani tudják a terheket, és a szükségleteiknek megfelelően javaslatokat tudnak tenni a javításra;

| 9. | megjegyzi, hogy ez az átfogóbb előretekintő vélemény a szabályozás helyi és regionális önkormányzatokra gyakorolt hatásairól ad áttekintést, és konkrét szakpolitikai és ágazatorientált elemzés elkészítését szorgalmazza a szűk keresztmetszetek és a terhek azonosítása céljából; |
| --- | --- |

9.

megjegyzi, hogy ez az átfogóbb előretekintő vélemény a szabályozás helyi és regionális önkormányzatokra gyakorolt hatásairól ad áttekintést, és konkrét szakpolitikai és ágazatorientált elemzés elkészítését szorgalmazza a szűk keresztmetszetek és a terhek azonosítása céljából;

| 10. | üdvözli azt a megközelítést, hogy kifejezetten bevonják a regionális és helyi szereplőket a szabályozás javításával kapcsolatos konzultációkba; üdvözli ezzel összefüggésben például a „Holland tartományok az uniós szabályozás javításáért” jelentését, és felhívja a figyelmet a jelentésben felsorolt szűk keresztmetszetekre és az ott javasolt konkrét megoldásokra; |
| --- | --- |

10.

üdvözli azt a megközelítést, hogy kifejezetten bevonják a regionális és helyi szereplőket a szabályozás javításával kapcsolatos konzultációkba; üdvözli ezzel összefüggésben például a „Holland tartományok az uniós szabályozás javításáért” jelentését, és felhívja a figyelmet a jelentésben felsorolt szűk keresztmetszetekre és az ott javasolt konkrét megoldásokra;

| 11. | ezzel összefüggésben egyetért az uniós városfejlesztési menetrend konkrét végrehajtására irányuló Amszterdami Paktum kidolgozásával, mivel a tematikus partnerségekben fontos szempont a jogalkotás minőségének javítása. Ennek keretében készült a „Bridge! Better EU regulation for local and regional authorities” [Bridge! Jobb uniós szabályozást a helyi és regionális önkormányzatok számára] című jelentés, amely olyan konkrét helyzeteket sorol fel, ahol a helyi és regionális gyakorlatban nehézséget okoznak az európai jogszabályok; |
| --- | --- |

11.

ezzel összefüggésben egyetért az uniós városfejlesztési menetrend konkrét végrehajtására irányuló Amszterdami Paktum kidolgozásával, mivel a tematikus partnerségekben fontos szempont a jogalkotás minőségének javítása. Ennek keretében készült a „Bridge! Better EU regulation for local and regional authorities” [Bridge! Jobb uniós szabályozást a helyi és regionális önkormányzatok számára] című jelentés, amely olyan konkrét helyzeteket sorol fel, ahol a helyi és regionális gyakorlatban nehézséget okoznak az európai jogszabályok;

| 12. | sürgeti az Európai Bizottságot, hogy vizsgálja meg az ágazati szabályozásokkal, az arányossággal, a határokon átnyúló szűk keresztmetszetekkel, az állami támogatásokkal és az ellenőrzések által kifejtett nyomással kapcsolatban javasolt megoldásokat, és új szabályozások kidolgozásakor vegye őket figyelembe; |
| --- | --- |

12.

sürgeti az Európai Bizottságot, hogy vizsgálja meg az ágazati szabályozásokkal, az arányossággal, a határokon átnyúló szűk keresztmetszetekkel, az állami támogatásokkal és az ellenőrzések által kifejtett nyomással kapcsolatban javasolt megoldásokat, és új szabályozások kidolgozásakor vegye őket figyelembe;

| 13. | felhívja a figyelmet a helyi és regionális önkormányzatok által az uniós szabályozás által jelentősen érintett területeken betöltött sajátos szerepre, valamint az uniós jogszabályok végrehajtójaként és az uniós alapokat kezelő hatóságként betöltött szerepükre, továbbá hangsúlyozza, hogy sajátos felelősségi köreik jó lehetőséget nyújtanak nekik annak felmérésére, hogy a keretszabályok mely területei problematikusak, illetve szorulnak adott esetben módosításra; |
| --- | --- |

13.

felhívja a figyelmet a helyi és regionális önkormányzatok által az uniós szabályozás által jelentősen érintett területeken betöltött sajátos szerepre, valamint az uniós jogszabályok végrehajtójaként és az uniós alapokat kezelő hatóságként betöltött szerepükre, továbbá hangsúlyozza, hogy sajátos felelősségi köreik jó lehetőséget nyújtanak nekik annak felmérésére, hogy a keretszabályok mely területei problematikusak, illetve szorulnak adott esetben módosításra;

| 14. | úgy véli, hogy a kormányzás valamennyi szintjének biztosítania kell, hogy a jogszabályok megfelelőek, hatékonyak és eredményesek legyenek, és nem idéznek elő felesleges költségeket és terheket, eközben pedig védik a polgárokat, a fogyasztókat, a fenntarthatóságot és a környezetet is; |
| --- | --- |

14.

úgy véli, hogy a kormányzás valamennyi szintjének biztosítania kell, hogy a jogszabályok megfelelőek, hatékonyak és eredményesek legyenek, és nem idéznek elő felesleges költségeket és terheket, eközben pedig védik a polgárokat, a fogyasztókat, a fenntarthatóságot és a környezetet is;

| 15. | tisztában van azzal, hogy az uniós intézményeknek minden polgár előtt bizonyítaniuk kell a keretszabályok értékét, valamint az uniós jogszabályok hozzáadott értékét, tiszteletben tartva eközben a szubszidiaritás és arányosság elvét; |
| --- | --- |

15.

tisztában van azzal, hogy az uniós intézményeknek minden polgár előtt bizonyítaniuk kell a keretszabályok értékét, valamint az uniós jogszabályok hozzáadott értékét, tiszteletben tartva eközben a szubszidiaritás és arányosság elvét;

| 16. | megjegyzi, hogy a mostanában tapasztalt gazdasági nehézségek olyan körülményeket teremtettek, amelyek közt a túlszabályozás okozta többletköltségek számos helyi és regionális önkormányzat számára súlyosbították a költségvetési megszorításokat, mégpedig egy olyan helyzetben, amikor csökkentek a rendelkezésre álló források. Ez komoly terhet eredményezett az önkormányzatok számára, és még nagyobb nyomást gyakorolt rájuk, hogy megpróbálják csökkenteni adminisztratív kiadásaikat, miközben egyre nagyobb igény mutatkozott arra, hogy intézkedéseket hozzanak. Az RB megismétli azt a véleményét, hogy egyszerűsíteni kell az eljárásokat és csökkenteni kell a bürokráciát minden olyan területen, ahol az érinti a helyi és regionális önkormányzatok által elvégzendő kulcsfeladatokat; |
| --- | --- |

16.

megjegyzi, hogy a mostanában tapasztalt gazdasági nehézségek olyan körülményeket teremtettek, amelyek közt a túlszabályozás okozta többletköltségek számos helyi és regionális önkormányzat számára súlyosbították a költségvetési megszorításokat, mégpedig egy olyan helyzetben, amikor csökkentek a rendelkezésre álló források. Ez komoly terhet eredményezett az önkormányzatok számára, és még nagyobb nyomást gyakorolt rájuk, hogy megpróbálják csökkenteni adminisztratív kiadásaikat, miközben egyre nagyobb igény mutatkozott arra, hogy intézkedéseket hozzanak. Az RB megismétli azt a véleményét, hogy egyszerűsíteni kell az eljárásokat és csökkenteni kell a bürokráciát minden olyan területen, ahol az érinti a helyi és regionális önkormányzatok által elvégzendő kulcsfeladatokat;

| 17. | méltányolja, hogy az Európai Parlament, az EGSZB és a Régiók Bizottsága által korábban elfogadott jelentések és vélemények megerősítették az EU összehangolt fellépésének fontosságát, amelyet a nemzeti és uniós intézményekkel, valamint a helyi és regionális önkormányzatokkal folytatott partnerség szellemében hajt végre; |
| --- | --- |

17.

méltányolja, hogy az Európai Parlament, az EGSZB és a Régiók Bizottsága által korábban elfogadott jelentések és vélemények megerősítették az EU összehangolt fellépésének fontosságát, amelyet a nemzeti és uniós intézményekkel, valamint a helyi és regionális önkormányzatokkal folytatott partnerség szellemében hajt végre;

| 18. | hangsúlyozza, hogy a helyi és regionális önkormányzatok központi szerepet játszanak a polgárok támogatásában, nem utolsósorban uniós programokon keresztül, annak érdekében, hogy segítsenek az elhúzódó gazdasági problémák okozta nehézségek áthidalásában. Emlékeztet arra, hogy – elismerve a strukturális reformok szükségességét – a jogbiztonság és az uniós programokhoz való egyszerű hozzáférés e szerep betöltésének alapvető feltétele; |
| --- | --- |

18.

hangsúlyozza, hogy a helyi és regionális önkormányzatok központi szerepet játszanak a polgárok támogatásában, nem utolsósorban uniós programokon keresztül, annak érdekében, hogy segítsenek az elhúzódó gazdasági problémák okozta nehézségek áthidalásában. Emlékeztet arra, hogy – elismerve a strukturális reformok szükségességét – a jogbiztonság és az uniós programokhoz való egyszerű hozzáférés e szerep betöltésének alapvető feltétele;

| 19. | megjegyzi, hogy az uniós finanszírozás sok helyi és regionális önkormányzat számára fontos ahhoz, hogy végrehajtsák az uniós jogszabályokat, különösen, ha a gazdasági erő szerint differenciált kohéziós politikáról van szó; |
| --- | --- |

19.

megjegyzi, hogy az uniós finanszírozás sok helyi és regionális önkormányzat számára fontos ahhoz, hogy végrehajtsák az uniós jogszabályokat, különösen, ha a gazdasági erő szerint differenciált kohéziós politikáról van szó;

| 20. | megjegyzi, hogy az uniós programok, valamint a megkövetelt szabályozási rendszerek hozzáférhetőségi feltételei jelentős nehézségeket okozhatnak a jogi keretek és a végrehajtási, pénzügyi ellenőrzési és jelentéstételi szabályok értelmezése terén, és emlékeztet arra, hogy különösen az ellenőrzési rendszer a hosszú távú nyilvántartási kötelezettség miatt gyakran nehézségeket okoz a projekttámogatóknak, ahogy erre az európai strukturális és beruházási alapok egyszerűsítéséről szóló RB-vélemény is utalt; |
| --- | --- |

20.

megjegyzi, hogy az uniós programok, valamint a megkövetelt szabályozási rendszerek hozzáférhetőségi feltételei jelentős nehézségeket okozhatnak a jogi keretek és a végrehajtási, pénzügyi ellenőrzési és jelentéstételi szabályok értelmezése terén, és emlékeztet arra, hogy különösen az ellenőrzési rendszer a hosszú távú nyilvántartási kötelezettség miatt gyakran nehézségeket okoz a projekttámogatóknak, ahogy erre az európai strukturális és beruházási alapok egyszerűsítéséről szóló RB-vélemény is utalt;

| 21. | üdvözli az Európai Parlament „Célravezető és hatásos szabályozás program (REFIT): helyzetkép és kilátások” című állásfoglalását (1), amely megerősítette a Régiók Bizottsága mint politikai intézmény által betöltött fontos szerepet, és egyetért azzal, hogy a REFIT programot nem szabad a normák aláásására használni; |
| --- | --- |

21.

üdvözli az Európai Parlament „Célravezető és hatásos szabályozás program (REFIT): helyzetkép és kilátások” című állásfoglalását (1), amely megerősítette a Régiók Bizottsága mint politikai intézmény által betöltött fontos szerepet, és egyetért azzal, hogy a REFIT programot nem szabad a normák aláásására használni;

| 22. | miközben támogatja a bürokrácia csökkentésére és a szabályozásból eredő szükségtelen terhek felszámolására irányuló célt, hangsúlyozza, hogy a REFIT programot nem szabad ürügyként felhasználni a kitűzött célok csökkentésére, különösen a környezetvédelem, az élelmiszer-biztonság, az egészség és a fogyasztók jogai terén; |
| --- | --- |

22.

miközben támogatja a bürokrácia csökkentésére és a szabályozásból eredő szükségtelen terhek felszámolására irányuló célt, hangsúlyozza, hogy a REFIT programot nem szabad ürügyként felhasználni a kitűzött célok csökkentésére, különösen a környezetvédelem, az élelmiszer-biztonság, az egészség és a fogyasztók jogai terén;

| 23. | amellett szól, hogy az uniós jogszabályokat nemzeti szinten amikor csak lehet, 1:1 arányban hajtsák végre, és csak akkor lépjenek túl az uniós előírásokban szereplő normákon, ha ez tartalmi vagy szakmai okokból elengedhetetlen. Fontos ugyanakkor, hogy a tagállamok és régiók továbbra is minden esetben maguk dönthessék el, mire van szükség az észszerű végrehajtáshoz. Elképzelhető, hogy elősegítené az átláthatóságot az az európai bizottsági javaslat, hogy a túlszabályozást („gold-plating”) mindig indokolni kell. A nemzeti és regionális végrehajtásra vonatkozó szigorúbb beszámolási kötelezettségnek azonban nem szabad oda vezetnie, hogy beavatkozunk az adott ország közigazgatási szerkezetével és eljárásaival kapcsolatos kérdésekbe; |
| --- | --- |

23.

amellett szól, hogy az uniós jogszabályokat nemzeti szinten amikor csak lehet, 1:1 arányban hajtsák végre, és csak akkor lépjenek túl az uniós előírásokban szereplő normákon, ha ez tartalmi vagy szakmai okokból elengedhetetlen. Fontos ugyanakkor, hogy a tagállamok és régiók továbbra is minden esetben maguk dönthessék el, mire van szükség az észszerű végrehajtáshoz. Elképzelhető, hogy elősegítené az átláthatóságot az az európai bizottsági javaslat, hogy a túlszabályozást („gold-plating”) mindig indokolni kell. A nemzeti és regionális végrehajtásra vonatkozó szigorúbb beszámolási kötelezettségnek azonban nem szabad oda vezetnie, hogy beavatkozunk az adott ország közigazgatási szerkezetével és eljárásaival kapcsolatos kérdésekbe;

| 24. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a jogszabályok értékelésekor figyelembe vegyék a polgárok és a gazdaság számára jelentkező – társadalmi, környezeti és egyéb – költségeket, hasznot, illetve hátrányokat is, valamint az úgynevezett „európai egység hiányából fakadó költséget” (2), azaz azt a költséget, amely egy adott ágazatban az európai szintű közös fellépés elmaradása miatt merül fel; |
| --- | --- |

24.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a jogszabályok értékelésekor figyelembe vegyék a polgárok és a gazdaság számára jelentkező – társadalmi, környezeti és egyéb – költségeket, hasznot, illetve hátrányokat is, valamint az úgynevezett „európai egység hiányából fakadó költséget” (2), azaz azt a költséget, amely egy adott ágazatban az európai szintű közös fellépés elmaradása miatt merül fel;

| 25. | ezzel kapcsolatban ismét arra kéri az Európai Bizottságot, hogy fogalmazza meg a „túlszabályozás” egész Unióra érvényes szabványmeghatározását, és ezzel teremtsen jogbiztonságot az uniós jog végrehajtása és alkalmazása területén, és korlátozza a túlzott bürokráciát (3); |
| --- | --- |

25.

ezzel kapcsolatban ismét arra kéri az Európai Bizottságot, hogy fogalmazza meg a „túlszabályozás” egész Unióra érvényes szabványmeghatározását, és ezzel teremtsen jogbiztonságot az uniós jog végrehajtása és alkalmazása területén, és korlátozza a túlzott bürokráciát (3);

Konkrét ajánlások

| 26. | sürgeti az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy – többek között az EU e-kormányzatra vonatkozó cselekvési terve keretében – mozdítsák elő a digitális módszerek és ikt-eszközök fejlesztését, hogy közös formátumot és folyamatot biztosítsanak a nyomonkövetési és jelentéstételi igényekhez szükséges adatok gyűjtése számára, csökkentve ezzel az adatok nemzeti és európai adatbázisokba való bevitelével járó adminisztratív terheket; |
| --- | --- |

26.

sürgeti az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy – többek között az EU e-kormányzatra vonatkozó cselekvési terve keretében – mozdítsák elő a digitális módszerek és ikt-eszközök fejlesztését, hogy közös formátumot és folyamatot biztosítsanak a nyomonkövetési és jelentéstételi igényekhez szükséges adatok gyűjtése számára, csökkentve ezzel az adatok nemzeti és európai adatbázisokba való bevitelével járó adminisztratív terheket;

| 27. | kiemeli a célravezetőségi vizsgálat fontosságát, amely képes azonosítani az idők során a különböző célkitűzések és új szakpolitikai kezdeményezések miatt kialakuló átfedéseket és következetlenségeket, különösen a jelentéstételi és megfelelési követelmények tekintetében; |
| --- | --- |

27.

kiemeli a célravezetőségi vizsgálat fontosságát, amely képes azonosítani az idők során a különböző célkitűzések és új szakpolitikai kezdeményezések miatt kialakuló átfedéseket és következetlenségeket, különösen a jelentéstételi és megfelelési követelmények tekintetében;

| 28. | kiemeli az uniós jog betartása érdekében bevezetett különféle jelentéstételi kötelezettségek jobb ismeretének szükségességét; azt javasolja, hogy a helyi és regionális önkormányzatokra vonatkozó jelentéstételi követelményeket írják össze és minél inkább egységesítsék. Ajánlja továbbá, hogy az alkalmazott jelentéstételi módszerek célozzák meg a polgárokra, a kkv-kra és a helyi és regionális önkormányzatokra háruló adminisztratív terhek csökkentését; |
| --- | --- |

28.

kiemeli az uniós jog betartása érdekében bevezetett különféle jelentéstételi kötelezettségek jobb ismeretének szükségességét; azt javasolja, hogy a helyi és regionális önkormányzatokra vonatkozó jelentéstételi követelményeket írják össze és minél inkább egységesítsék. Ajánlja továbbá, hogy az alkalmazott jelentéstételi módszerek célozzák meg a polgárokra, a kkv-kra és a helyi és regionális önkormányzatokra háruló adminisztratív terhek csökkentését;

Kommunikáció, konzultáció és nyelv

| 29. | megjegyzi, hogy a nyelv és a nyelvhasználat akadályozhatja is a részvételt, illetve felkérést is jelenthet a részvételre; a könnyen hozzáférhető és közérthető nyelv a jogalkotási és szabályozási szemléletváltás egyik kulcseleme; |
| --- | --- |

29.

megjegyzi, hogy a nyelv és a nyelvhasználat akadályozhatja is a részvételt, illetve felkérést is jelenthet a részvételre; a könnyen hozzáférhető és közérthető nyelv a jogalkotási és szabályozási szemléletváltás egyik kulcseleme;

| 30. | úgy véli, hogy a befogadó szemlélet egyszerű és egyértelmű nyelvezetet, szerkezeteket és szabályozást követel meg annak biztosítása érdekében, hogy az EU, annak célja, programjai, politikái, jogszabályai és gyakorlati segítségnyújtása mindenki számára érthető legyen; |
| --- | --- |

30.

úgy véli, hogy a befogadó szemlélet egyszerű és egyértelmű nyelvezetet, szerkezeteket és szabályozást követel meg annak biztosítása érdekében, hogy az EU, annak célja, programjai, politikái, jogszabályai és gyakorlati segítségnyújtása mindenki számára érthető legyen;

| 31. | sürgeti ezért az Európai Bizottságot az általa használt nyelvezet egyszerűsítésére, hogy az minél szélesebb körben érthető legyen, és azt javasolja, hogy technikai nyelvezetet a jogi követelményeknek megfelelően csak szükség esetén alkalmazzanak; |
| --- | --- |

31.

sürgeti ezért az Európai Bizottságot az általa használt nyelvezet egyszerűsítésére, hogy az minél szélesebb körben érthető legyen, és azt javasolja, hogy technikai nyelvezetet a jogi követelményeknek megfelelően csak szükség esetén alkalmazzanak;

| 32. | úgy véli, hogy az uniós szabályok és szabályozások „felhasználóbarátabb” és következetesebb értelmezésére van szükség, ideértve például az arányos ellenőrzési követelményeket, a rögzített díjak gyakoribb használatát, az egyszerűsített pályázatokat, kérelmeket és jelentéseket, valamint a szabályok (például az állami támogatásra és közbeszerzésre vonatkozó jogszabályok) világosabb értelmezését; |
| --- | --- |

32.

úgy véli, hogy az uniós szabályok és szabályozások „felhasználóbarátabb” és következetesebb értelmezésére van szükség, ideértve például az arányos ellenőrzési követelményeket, a rögzített díjak gyakoribb használatát, az egyszerűsített pályázatokat, kérelmeket és jelentéseket, valamint a szabályok (például az állami támogatásra és közbeszerzésre vonatkozó jogszabályok) világosabb értelmezését;

| 33. | elismeri, hogy az EU-nak megfelelő figyelmet kell fordítania egy olyan aktív kommunikációs stratégia kialakítására, amelyet a partnerek bevonására, az aktivitás fenntartására és a befektetések vonzására dolgoztak ki; |
| --- | --- |

33.

elismeri, hogy az EU-nak megfelelő figyelmet kell fordítania egy olyan aktív kommunikációs stratégia kialakítására, amelyet a partnerek bevonására, az aktivitás fenntartására és a befektetések vonzására dolgoztak ki;

| 34. | hangsúlyozza, hogy a helyi és regionális önkormányzatok oktató és tájékoztató szerepet töltenek be az uniós politikák és programok kapcsán, „közelebb hozva” azokat a polgárokhoz; |
| --- | --- |

34.

hangsúlyozza, hogy a helyi és regionális önkormányzatok oktató és tájékoztató szerepet töltenek be az uniós politikák és programok kapcsán, „közelebb hozva” azokat a polgárokhoz;

| 35. | hangsúlyozza a Europe Direct információs központok szerepét abban, hogy az uniós jogszabályokról és programokról a polgárok számára érthető tartalommal és nyelvezettel tájékoztatják a lakosságot; |
| --- | --- |

35.

hangsúlyozza a Europe Direct információs központok szerepét abban, hogy az uniós jogszabályokról és programokról a polgárok számára érthető tartalommal és nyelvezettel tájékoztatják a lakosságot;

| 36. | megjegyzi, hogy az olyan tudásközpontok, mint a hollandiai Europa Decentraal, fontos szerepet játszanak az uniós jogszabályok helyes alkalmazásának és értelmezésének megkönnyítésében. Az ilyen központok szakértőinak fontos szerepük van abban is, hogy ingyenes tájékoztatást és tanácsadást nyújtanak helyi és regionális önkormányzatok, illetve azok szövetségei számára. Másrészről a tudásközpontok munkája iránti nagy igény jól mutatja, hogy egyszerűsíteni kell az uniós jogszabályokon; |
| --- | --- |

36.

megjegyzi, hogy az olyan tudásközpontok, mint a hollandiai Europa Decentraal, fontos szerepet játszanak az uniós jogszabályok helyes alkalmazásának és értelmezésének megkönnyítésében. Az ilyen központok szakértőinak fontos szerepük van abban is, hogy ingyenes tájékoztatást és tanácsadást nyújtanak helyi és regionális önkormányzatok, illetve azok szövetségei számára. Másrészről a tudásközpontok munkája iránti nagy igény jól mutatja, hogy egyszerűsíteni kell az uniós jogszabályokon;

| 37. | méltányolja, hogy a jelenlegi gyakorlat az, hogy felkérik a polgárokat az egyeztetéseken való részvételre. Ugyanakkor az egyes polgárok ritkán osztják meg észrevételeiket, mivel a konzultációk többsége korlátozott körű a nyelvi érthetőség és a szakmai fogalmak és összefüggések használata miatt, így nem ösztönzik a részvételt. Így a polgárok ki vannak zárva az egyeztetésekből, kivéve azt a néhány embert, akik rendelkeznek a részvételhez szükséges készségekkel és nyelvi ismeretekkel. Fontos annak biztosítása, hogy valamennyi érintett fél, és mindenekelőtt a civil társadalom egyenlő módon hozzáférhessen a konzultációk szövegéhez, amelyet az összes hivatalos uniós nyelvre le kell fordítani, és a lehető legegyszerűbb, legegyértelműbb és legérthetőbb módon kell megfogalmazni, hogy a lehető legjobb tájékoztatást biztosítsa a tervezett jogszabályokról; |
| --- | --- |

37.

méltányolja, hogy a jelenlegi gyakorlat az, hogy felkérik a polgárokat az egyeztetéseken való részvételre. Ugyanakkor az egyes polgárok ritkán osztják meg észrevételeiket, mivel a konzultációk többsége korlátozott körű a nyelvi érthetőség és a szakmai fogalmak és összefüggések használata miatt, így nem ösztönzik a részvételt. Így a polgárok ki vannak zárva az egyeztetésekből, kivéve azt a néhány embert, akik rendelkeznek a részvételhez szükséges készségekkel és nyelvi ismeretekkel. Fontos annak biztosítása, hogy valamennyi érintett fél, és mindenekelőtt a civil társadalom egyenlő módon hozzáférhessen a konzultációk szövegéhez, amelyet az összes hivatalos uniós nyelvre le kell fordítani, és a lehető legegyszerűbb, legegyértelműbb és legérthetőbb módon kell megfogalmazni, hogy a lehető legjobb tájékoztatást biztosítsa a tervezett jogszabályokról;

| 38. | úgy véli, hogy a polgárok körében végzett egyeztetésnek kiegészítenie, nem pedig kiváltania kell a strukturált nyilvános konzultációt, és nem csökkentheti a Lisszaboni Szerződésben elismert érintett intézményi szervezetek szerepét; |
| --- | --- |

38.

úgy véli, hogy a polgárok körében végzett egyeztetésnek kiegészítenie, nem pedig kiváltania kell a strukturált nyilvános konzultációt, és nem csökkentheti a Lisszaboni Szerződésben elismert érintett intézményi szervezetek szerepét;

| 39. | ismételten hangsúlyozza, hogy a jogalkotási kezdeményezés szakaszában mennyire fontos konzultálni a helyi és regionális közgyűlésekkel az RB-n keresztül, mivel ezek a közgyűlések az adott területeket képviselik, és így demokratikus módon tolmácsolják a polgárok valós igényeit, akkor is, ha a polgárok egyénileg nem képesek arra, hogy hallassák hangjukat; |
| --- | --- |

39.

ismételten hangsúlyozza, hogy a jogalkotási kezdeményezés szakaszában mennyire fontos konzultálni a helyi és regionális közgyűlésekkel az RB-n keresztül, mivel ezek a közgyűlések az adott területeket képviselik, és így demokratikus módon tolmácsolják a polgárok valós igényeit, akkor is, ha a polgárok egyénileg nem képesek arra, hogy hallassák hangjukat;

| 40. | ebben az összefüggésben elengedhetetlen, hogy a regionális és helyi intézmények elsőbbséget élvezzenek a magánvállalatokkal szemben, egyfelől a Lisszaboni Szerződésben elismert szerepük okán, másfelől pedig azért, mert a demokrácia és a politikai képviselet kifejezésének formái; |
| --- | --- |

40.

ebben az összefüggésben elengedhetetlen, hogy a regionális és helyi intézmények elsőbbséget élvezzenek a magánvállalatokkal szemben, egyfelől a Lisszaboni Szerződésben elismert szerepük okán, másfelől pedig azért, mert a demokrácia és a politikai képviselet kifejezésének formái;

Programok és finanszírozás: technikai segítségnyújtás, tanácsadás és jelentéstétel

| 41. | felkéri az Európai Bizottságot, hogy hozzon létre egyablakos ügyintézési pontot a szabályozással kapcsolatos tanácsadás számára annak biztosítása érdekében, hogy az uniós forrásokra pályázók időben megfelelő, egyértelmű és világos tanácsokat kapjanak; |
| --- | --- |

41.

felkéri az Európai Bizottságot, hogy hozzon létre egyablakos ügyintézési pontot a szabályozással kapcsolatos tanácsadás számára annak biztosítása érdekében, hogy az uniós forrásokra pályázók időben megfelelő, egyértelmű és világos tanácsokat kapjanak;

| 42. | javasolja, hogy a programozási időszak során kérjék ki a gyakorló szakemberek véleményét, hogy a jogalkotási keret és a keretszabályok javításai gyakorlati tapasztalatokon alapulhassanak; |
| --- | --- |

42.

javasolja, hogy a programozási időszak során kérjék ki a gyakorló szakemberek véleményét, hogy a jogalkotási keret és a keretszabályok javításai gyakorlati tapasztalatokon alapulhassanak;

| 43. | egy különleges mechanizmus létrehozását javasolja, hogy a technikai segítségnyújtáshoz rendelt forrásokat minden egyes program esetében egy jogi csapat felállítására használják fel, amelyet minden pályázó ingyenesen igénybe vehetne, és amely – a jogi szabályozásoknak az Európai Bizottság tanácsainak megfelelő elfogadott, egységes értelmezésén és a jelenlegi gyakorlaton alapulóan – megbízható és következetes tanácsokat adhat az uniós finanszírozási szabályokkal kapcsolatban, hogy jelentősen csökkentsék a bizonytalanságot és a jelenleg a végső kedvezményezettre háruló felelősséget; |
| --- | --- |

43.

egy különleges mechanizmus létrehozását javasolja, hogy a technikai segítségnyújtáshoz rendelt forrásokat minden egyes program esetében egy jogi csapat felállítására használják fel, amelyet minden pályázó ingyenesen igénybe vehetne, és amely – a jogi szabályozásoknak az Európai Bizottság tanácsainak megfelelő elfogadott, egységes értelmezésén és a jelenlegi gyakorlaton alapulóan – megbízható és következetes tanácsokat adhat az uniós finanszírozási szabályokkal kapcsolatban, hogy jelentősen csökkentsék a bizonytalanságot és a jelenleg a végső kedvezményezettre háruló felelősséget;

| 44. | javasolja, hogy az irányítási szabályok egyértelműen válasszák szét a programigazgatást és a projekt/program végrehajtását, hogy elkerüljék a lehetséges összeférhetetlenségeket és a részrehajló értékelést; |
| --- | --- |

44.

javasolja, hogy az irányítási szabályok egyértelműen válasszák szét a programigazgatást és a projekt/program végrehajtását, hogy elkerüljék a lehetséges összeférhetetlenségeket és a részrehajló értékelést;

| 45. | javasolja, hogy – a meglévő költségvetési kereten belül – maximalizálják a „finanszírozási kassza” méretét, lehetővé téve a teljesítés programalapú megközelítését, mely szerint az egymással összefüggő projekteket összekapcsolják, és a sikert a legfőbb eredmények alapján mérik, nem pedig az egyes projektek kimenete alapján – például az energia területén, hogy csak egy lehetséges esetet említsünk; |
| --- | --- |

45.

javasolja, hogy – a meglévő költségvetési kereten belül – maximalizálják a „finanszírozási kassza” méretét, lehetővé téve a teljesítés programalapú megközelítését, mely szerint az egymással összefüggő projekteket összekapcsolják, és a sikert a legfőbb eredmények alapján mérik, nem pedig az egyes projektek kimenete alapján – például az energia területén, hogy csak egy lehetséges esetet említsünk;

| 46. | javasolja, hogy tárják fel a pénzügyi konstrukciók kidolgozásának és javításának lehetőségét, ideértve a specializált kockázatitőke-alapokat a kulcsfontosságú szektorokban, a támogatás hatékonyabb összehangolását a JESSICA kezdeményezéssel az ingatlanberuházási piac ösztönzése céljából, valamint a JASMINE programon alapuló mikrohitelrendszer bevezetését az induló innovatív vállalkozások és kisvállalkozások támogatása céljából; |
| --- | --- |

46.

javasolja, hogy tárják fel a pénzügyi konstrukciók kidolgozásának és javításának lehetőségét, ideértve a specializált kockázatitőke-alapokat a kulcsfontosságú szektorokban, a támogatás hatékonyabb összehangolását a JESSICA kezdeményezéssel az ingatlanberuházási piac ösztönzése céljából, valamint a JASMINE programon alapuló mikrohitelrendszer bevezetését az induló innovatív vállalkozások és kisvállalkozások támogatása céljából;

| 47. | javasolja, hogy növeljék a társfinanszírozás lehetőségeit, különösen a magánszektorból érkező forrásokkal, annak biztosítása érdekében, hogy a finanszírozás a helyi és regionális önkormányzatok rendelkezésére álljon, és így azok kezelni tudják a helyi szükségleteket; |
| --- | --- |

47.

javasolja, hogy növeljék a társfinanszírozás lehetőségeit, különösen a magánszektorból érkező forrásokkal, annak biztosítása érdekében, hogy a finanszírozás a helyi és regionális önkormányzatok rendelkezésére álljon, és így azok kezelni tudják a helyi szükségleteket;

| 48. | kéri az Európai Bizottságot, hogy javasoljon egy olyan mechanizmust, amelynek révén a fel nem használt és visszavont finanszírozási eszközök visszafolynak az uniós költségvetésbe, címzett bevételként, ahhoz a tagállamhoz, amelyhez az alapokat eredetileg is rendelték, garantálva, hogy ezeket a forrásokat az adott tagállamban azon ágazati politikák keretében utalják ki és használják fel, amelyek számára előirányozták őket; |
| --- | --- |

48.

kéri az Európai Bizottságot, hogy javasoljon egy olyan mechanizmust, amelynek révén a fel nem használt és visszavont finanszírozási eszközök visszafolynak az uniós költségvetésbe, címzett bevételként, ahhoz a tagállamhoz, amelyhez az alapokat eredetileg is rendelték, garantálva, hogy ezeket a forrásokat az adott tagállamban azon ágazati politikák keretében utalják ki és használják fel, amelyek számára előirányozták őket;

| 49. | jelenleg a finanszírozási kereteket elsősorban azért nem használják fel, mert a végrehajtási rendszer hiányos, lassú és túlságosan bonyolult, valamint azért, mert a prioritások meghatározása nem megfelelő. Ezért megfelelő kommunikációt kell biztosítani a helyi és regionális önkormányzatokkal és a nemzeti hatóságokkal a prioritások újbóli meghatározása és tisztázása, valamint a kedvezményezettek hátrányos helyzetbe hozásának elkerülése érdekében; |
| --- | --- |

49.

jelenleg a finanszírozási kereteket elsősorban azért nem használják fel, mert a végrehajtási rendszer hiányos, lassú és túlságosan bonyolult, valamint azért, mert a prioritások meghatározása nem megfelelő. Ezért megfelelő kommunikációt kell biztosítani a helyi és regionális önkormányzatokkal és a nemzeti hatóságokkal a prioritások újbóli meghatározása és tisztázása, valamint a kedvezményezettek hátrányos helyzetbe hozásának elkerülése érdekében;

| 50. | ezért létfontosságú, hogy főként a többéves támogatási programok esetében garantáljuk a tervezési biztonságot és megbízhatóságot a célok elérése érdekében. A többéves pénzügyi kereten belüli nagyobb rugalmasság ezért nem vezethet oda, hogy már jóváhagyott programok kárára csoportosítanak át pénzeszközöket vagy finanszíroznak új szakpolitikai kezdeményezéseket; |
| --- | --- |

50.

ezért létfontosságú, hogy főként a többéves támogatási programok esetében garantáljuk a tervezési biztonságot és megbízhatóságot a célok elérése érdekében. A többéves pénzügyi kereten belüli nagyobb rugalmasság ezért nem vezethet oda, hogy már jóváhagyott programok kárára csoportosítanak át pénzeszközöket vagy finanszíroznak új szakpolitikai kezdeményezéseket;

| 51. | javasolja, hogy egyértelműen határozzák meg a partnerek feladatait az uniós finanszírozású programok helyi vagy regionális önkormányzaton belüli nyomon követése és az idevonatkozó jelentéstétel kapcsán, beleértve a kiadások és eredmények felülvizsgálatát és a korrekciós intézkedések kialakítását is, és arra kéri az Európai Bizottságot, hogy bocsásson segítséget, többek között finanszírozási forrásokat a helyi és regionális önkormányzatok rendelkezésére, ha az egyszerűsítés – akár jogalkotási, akár nem – az általuk nyújtott szolgáltatások költségeinek növekedésével jár; |
| --- | --- |

51.

javasolja, hogy egyértelműen határozzák meg a partnerek feladatait az uniós finanszírozású programok helyi vagy regionális önkormányzaton belüli nyomon követése és az idevonatkozó jelentéstétel kapcsán, beleértve a kiadások és eredmények felülvizsgálatát és a korrekciós intézkedések kialakítását is, és arra kéri az Európai Bizottságot, hogy bocsásson segítséget, többek között finanszírozási forrásokat a helyi és regionális önkormányzatok rendelkezésére, ha az egyszerűsítés – akár jogalkotási, akár nem – az általuk nyújtott szolgáltatások költségeinek növekedésével jár;

Kohéziós politika

| 52. | felkéri az Európai Bizottságot, hogy tegyen további lépéseket a kohéziós politika egyszerűsítése érdekében, figyelembe véve a helyi és regionális önkormányzatok javaslatait, amelyeket „Az európai strukturális és beruházási alapok egyszerűsítése a helyi és regionális önkormányzatok szempontjából” című véleményében (4) – előadó: Petr Osvald (CZ/PES) – fogalmazott meg; |
| --- | --- |

52.

felkéri az Európai Bizottságot, hogy tegyen további lépéseket a kohéziós politika egyszerűsítése érdekében, figyelembe véve a helyi és regionális önkormányzatok javaslatait, amelyeket „Az európai strukturális és beruházási alapok egyszerűsítése a helyi és regionális önkormányzatok szempontjából” című véleményében (4) – előadó: Petr Osvald (CZ/PES) – fogalmazott meg;

| 53. | emlékeztet arra, hogy az európai strukturális és beruházási alapok az EU fő eszközei a gazdasági, társadalmi és területi kohézió előmozdítására valamennyi tagállamban, egyszerűsítésük pedig alapvető fontosságú a szakpolitikai célkitűzések eléréséhez; tervbe kell venni a jelenlegi programozási időszak azonnali javítását, valamint az olyan hosszú távú egyszerűsítést, amely elvezethet a jelenlegi teljesítési mechanizmusok és jogszabályok alapos felülvizsgálatához; |
| --- | --- |

53.

emlékeztet arra, hogy az európai strukturális és beruházási alapok az EU fő eszközei a gazdasági, társadalmi és területi kohézió előmozdítására valamennyi tagállamban, egyszerűsítésük pedig alapvető fontosságú a szakpolitikai célkitűzések eléréséhez; tervbe kell venni a jelenlegi programozási időszak azonnali javítását, valamint az olyan hosszú távú egyszerűsítést, amely elvezethet a jelenlegi teljesítési mechanizmusok és jogszabályok alapos felülvizsgálatához;

| 54. | felhívja a figyelmet különösen arra, hogy egyszerűsítésre – a jogalkotási és nem jogalkotási változtatásokat is ideértve – van szükség az ellenőrzéshez, jelentéstételi követelményekhez és iránymutatásokhoz, az állami támogatáshoz, a közbeszerzéshez és a túlszabályozáshoz kapcsolódó területeken; |
| --- | --- |

54.

felhívja a figyelmet különösen arra, hogy egyszerűsítésre – a jogalkotási és nem jogalkotási változtatásokat is ideértve – van szükség az ellenőrzéshez, jelentéstételi követelményekhez és iránymutatásokhoz, az állami támogatáshoz, a közbeszerzéshez és a túlszabályozáshoz kapcsolódó területeken;

| 55. | megjegyzi, hogy az egyszerűsítési munka célzott együttműködést követel az Európai Bizottság érintett szervezeti egységei, nevezetesen a Regionális, a Foglalkoztatási, a Versenypolitikai és a Belső Piaci, Ipar-, Vállalkozás- és Kkv-politikai Főigazgatóság között; |
| --- | --- |

55.

megjegyzi, hogy az egyszerűsítési munka célzott együttműködést követel az Európai Bizottság érintett szervezeti egységei, nevezetesen a Regionális, a Foglalkoztatási, a Versenypolitikai és a Belső Piaci, Ipar-, Vállalkozás- és Kkv-politikai Főigazgatóság között;

| 56. | kéri az Európai Bizottságot, hogy nyújtson több tájékoztatást és támogatást a helyi és regionális önkormányzatok képzéséhez az európai strukturális és beruházási alapok (esb-alapok), valamint az Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA) közötti szinergiahatással kapcsolatban; |
| --- | --- |

56.

kéri az Európai Bizottságot, hogy nyújtson több tájékoztatást és támogatást a helyi és regionális önkormányzatok képzéséhez az európai strukturális és beruházási alapok (esb-alapok), valamint az Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA) közötti szinergiahatással kapcsolatban;

Kutatás és innováció

| 57. | szorgalmazza a kutatási és innovációs alapokkal kapcsolatos pályázati és jelentéstételi folyamatok egyszerűsítését és a standard költségek alkalmazásának erősítését, különösen az ellenőrzés terén; |
| --- | --- |

57.

szorgalmazza a kutatási és innovációs alapokkal kapcsolatos pályázati és jelentéstételi folyamatok egyszerűsítését és a standard költségek alkalmazásának erősítését, különösen az ellenőrzés terén;

Közös agrárpolitika és vidékfejlesztés

| 58. | hangsúlyozza „A közös agrárpolitika (KAP) egyszerűsítése” címmel 2015 októberében elfogadott véleményének (5) ajánlásait; |
| --- | --- |

58.

hangsúlyozza „A közös agrárpolitika (KAP) egyszerűsítése” címmel 2015 októberében elfogadott véleményének (5) ajánlásait;

| 59. | ismételten hangsúlyozza, hogy meg kell erősíteni a végső kedvezményezettekkel szembeni bizalom elvét, enyhítve a költségeket igazoló dokumentumok bemutatására vonatkozó kötelezettséget a jelentéstételi szakasz során, a hangsúlyt inkább az ellenőrzésre helyezve és a figyelmet elsősorban a finanszírozott projektek eredményeire fordítva; |
| --- | --- |

59.

ismételten hangsúlyozza, hogy meg kell erősíteni a végső kedvezményezettekkel szembeni bizalom elvét, enyhítve a költségeket igazoló dokumentumok bemutatására vonatkozó kötelezettséget a jelentéstételi szakasz során, a hangsúlyt inkább az ellenőrzésre helyezve és a figyelmet elsősorban a finanszírozott projektek eredményeire fordítva;

| 60. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy bár az új KAP kifejezett célja az uniós szintű szabályozás csökkentése, a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén mégis növekedett az európai bizottsági rendelkezések száma; |
| --- | --- |

60.

aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy bár az új KAP kifejezett célja az uniós szintű szabályozás csökkentése, a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén mégis növekedett az európai bizottsági rendelkezések száma;

| 61. | megismétli, hogy nagyobb fokú koherenciára és kiegészítő jellegre van szükség a KAP és más uniós politikák, például a környezetvédelmi politika (és alapok) között. A nagyobb mértékű koherenciára mindenekelőtt az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap és az európai strukturális és beruházási alapok körébe tartozó többi alap között van szükség, amelyek együttesen az Európa 2020 stratégia szélesebb politikai célkitűzésein alapuló közös stratégiai keret megvalósítását szolgálják; |
| --- | --- |

61.

megismétli, hogy nagyobb fokú koherenciára és kiegészítő jellegre van szükség a KAP és más uniós politikák, például a környezetvédelmi politika (és alapok) között. A nagyobb mértékű koherenciára mindenekelőtt az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap és az európai strukturális és beruházási alapok körébe tartozó többi alap között van szükség, amelyek együttesen az Európa 2020 stratégia szélesebb politikai célkitűzésein alapuló közös stratégiai keret megvalósítását szolgálják;

| 62. | úgy véli, hogy a KAP-ot kompatibilissé kellene tenni a területi kohézió Lisszaboni Szerződésben rögzített céljával, és el kell kerülni, hogy az uniós intézkedések növeljék a területi egyensúlyhiányt, vagy veszélyeztessék a közszolgáltatásokat, például a vidéki térségekben; |
| --- | --- |

62.

úgy véli, hogy a KAP-ot kompatibilissé kellene tenni a területi kohézió Lisszaboni Szerződésben rögzített céljával, és el kell kerülni, hogy az uniós intézkedések növeljék a területi egyensúlyhiányt, vagy veszélyeztessék a közszolgáltatásokat, például a vidéki térségekben;

Egyszerűsítés a kkv-k számára

| 63. | kiemelten fontosnak tartja, hogy a regionális és helyi üzleti szereplők aktuális igényeit teljes mértékben figyelembe vegyék a kkv-kra vonatkozó jobb szabályozás terén folyó munkafolyamatban; |
| --- | --- |

63.

kiemelten fontosnak tartja, hogy a regionális és helyi üzleti szereplők aktuális igényeit teljes mértékben figyelembe vegyék a kkv-kra vonatkozó jobb szabályozás terén folyó munkafolyamatban;

| 64. | felhívja a figyelmet arra, hogy a REFIT-platform elegendő figyelmet kell hogy fordítson a hatóságok szabályozásból eredő terheire is. Ez annak megelőzése érdekében fontos, hogy a szabályozásból eredő terheket a vállalkozások és hatóságok egymás között tologassák; |
| --- | --- |

64.

felhívja a figyelmet arra, hogy a REFIT-platform elegendő figyelmet kell hogy fordítson a hatóságok szabályozásból eredő terheire is. Ez annak megelőzése érdekében fontos, hogy a szabályozásból eredő terheket a vállalkozások és hatóságok egymás között tologassák;

| 65. | megjegyzi, hogy az „Európai vállalkozói régió” díj nyerteseivel folytatott konzultációt követően meghatározták azokat a területeket, ahol az egyszerűsítés kiemelten fontos, illetve ahol a meglévő szabályozással bevezetett egyszerűsítés foka még nem elégséges. Ilyen például a kkv-knak az ERFA-ból finanszírozott projektekben való részvétele, a kkv-k közbeszerzésekhez való hozzáférése, a fogyasztói jogok és a REACH. A kereskedelmi statisztikákra (Intrastat) vonatkozó jelentéstételi követelményeket is további intézkedést igénylő prioritásként azonosították; |
| --- | --- |

65.

megjegyzi, hogy az „Európai vállalkozói régió” díj nyerteseivel folytatott konzultációt követően meghatározták azokat a területeket, ahol az egyszerűsítés kiemelten fontos, illetve ahol a meglévő szabályozással bevezetett egyszerűsítés foka még nem elégséges. Ilyen például a kkv-knak az ERFA-ból finanszírozott projektekben való részvétele, a kkv-k közbeszerzésekhez való hozzáférése, a fogyasztói jogok és a REACH. A kereskedelmi statisztikákra (Intrastat) vonatkozó jelentéstételi követelményeket is további intézkedést igénylő prioritásként azonosították;

| 66. | úgy véli, hogy intézkedésre van szükség a kkv-kra vonatkozó adminisztratív egyszerűsítés terén, különösen a héát illetően; |
| --- | --- |

66.

úgy véli, hogy intézkedésre van szükség a kkv-kra vonatkozó adminisztratív egyszerűsítés terén, különösen a héát illetően;

| 67. | szorgalmazza, hogy fogadjanak el intézkedéseket a kkv-k közbeszerzésekhez való hozzáférésének megkönnyítésére; attól tart, hogy az új irányelveken és az egységes európai közbeszerzési dokumentumon keresztül bevezetett egyszerűsítés lehet, hogy nem lesz kellő mértékű a kkv-barát közbeszerzési szabályok biztosításához; |
| --- | --- |

67.

szorgalmazza, hogy fogadjanak el intézkedéseket a kkv-k közbeszerzésekhez való hozzáférésének megkönnyítésére; attól tart, hogy az új irányelveken és az egységes európai közbeszerzési dokumentumon keresztül bevezetett egyszerűsítés lehet, hogy nem lesz kellő mértékű a kkv-barát közbeszerzési szabályok biztosításához;

| 68. | figyelmeztet arra, hogy az említett egyszerűsítési intézkedések nem áshatják alá a helyi és regionális önkormányzatok arra vonatkozó autonómiáját, hogy sajátos körülményeik és lakosságuk szükségletei függvényében szigorúbb szabályokat fogadjanak el, különösen az olyan területeken, mint az egyenlőség, a szociálpolitika, a környezetvédelmi vagy az iparpolitika; |
| --- | --- |

68.

figyelmeztet arra, hogy az említett egyszerűsítési intézkedések nem áshatják alá a helyi és regionális önkormányzatok arra vonatkozó autonómiáját, hogy sajátos körülményeik és lakosságuk szükségletei függvényében szigorúbb szabályokat fogadjanak el, különösen az olyan területeken, mint az egyenlőség, a szociálpolitika, a környezetvédelmi vagy az iparpolitika;

| 69. | hangsúlyozza, hogy az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokra vonatkozó állami támogatások európai szabályozási kerete az állami támogatásra vonatkozó számos másodlagos jogi aktus és nem kötelező érvényű jogi szöveg miatt túl részletessé és összetetté vált. A további egyszerűsítés növeli a jogbiztonságot, felgyorsítja a beruházási projektek megvalósítását, biztosítja az általános gazdasági érdekű szolgáltatások időben történő ellátását, valamint fellendíti a növekedést és a foglalkoztatást; |
| --- | --- |

69.

hangsúlyozza, hogy az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokra vonatkozó állami támogatások európai szabályozási kerete az állami támogatásra vonatkozó számos másodlagos jogi aktus és nem kötelező érvényű jogi szöveg miatt túl részletessé és összetetté vált. A további egyszerűsítés növeli a jogbiztonságot, felgyorsítja a beruházási projektek megvalósítását, biztosítja az általános gazdasági érdekű szolgáltatások időben történő ellátását, valamint fellendíti a növekedést és a foglalkoztatást;

| 70. | hangsúlyozza, hogy fel kell hívni az innovatív kisvállalatok figyelmét az új közbeszerzési eljárásokra, azok előnyeire és korlátaira, illetve az igénybe vehető támogatásra. A közbeszerzésekkel kapcsolatos uniós szabályokat három éven belül hatásvizsgálatnak kell alávetni, hogy kiderüljön, megkönnyítették-e a kkv-k számára a tendereken való indulást, csökkentették-e a bürokratikus terheket és segítettek-e kialakítani hosszú távú partnerségeket olyan kínálathoz és szolgáltatásokhoz, amelyek jelenleg nincsenek a piacon; |
| --- | --- |

70.

hangsúlyozza, hogy fel kell hívni az innovatív kisvállalatok figyelmét az új közbeszerzési eljárásokra, azok előnyeire és korlátaira, illetve az igénybe vehető támogatásra. A közbeszerzésekkel kapcsolatos uniós szabályokat három éven belül hatásvizsgálatnak kell alávetni, hogy kiderüljön, megkönnyítették-e a kkv-k számára a tendereken való indulást, csökkentették-e a bürokratikus terheket és segítettek-e kialakítani hosszú távú partnerségeket olyan kínálathoz és szolgáltatásokhoz, amelyek jelenleg nincsenek a piacon;

| 71. | ismét szorgalmazza egyrészt az általános gazdasági érdekű szolgáltatások állami támogatására vonatkozó de minimis szabályok küszöbértékeinek növelését, másrészt azon küszöbérték megemelését, amely alatt az általános gazdasági érdekű szolgáltatások működtetésével megbízott jogi személyeknek közszolgáltatással járó ellentételezés formájában megítélt állami támogatások mentesülnek (az EUMSZ 108. cikk (3) bekezdésében megállapított) bejelentési kötelezettség alól. Ezek az intézkedések ugyanis további egyszerűsítést jelentenek a helyi és regionális önkormányzatok és az ellentételezésben részesülő jogi személyek számára; |
| --- | --- |

71.

ismét szorgalmazza egyrészt az általános gazdasági érdekű szolgáltatások állami támogatására vonatkozó de minimis szabályok küszöbértékeinek növelését, másrészt azon küszöbérték megemelését, amely alatt az általános gazdasági érdekű szolgáltatások működtetésével megbízott jogi személyeknek közszolgáltatással járó ellentételezés formájában megítélt állami támogatások mentesülnek (az EUMSZ 108. cikk (3) bekezdésében megállapított) bejelentési kötelezettség alól. Ezek az intézkedések ugyanis további egyszerűsítést jelentenek a helyi és regionális önkormányzatok és az ellentételezésben részesülő jogi személyek számára;

Környezetvédelmi jog

| 72. | felhívja a figyelmet az „Uniós környezetvédelmi jogszabályok: a jelentéstétel és a szabályoknak való megfelelés javítása” című, 2016 áprilisában elfogadott véleményére (6), és felkéri az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy kövessék a környezetvédelmi nyomonkövetési és jelentéstételi kötelezettségekre irányuló célravezetőségi vizsgálatában megfogalmazott ajánlásait; |
| --- | --- |

72.

felhívja a figyelmet az „Uniós környezetvédelmi jogszabályok: a jelentéstétel és a szabályoknak való megfelelés javítása” című, 2016 áprilisában elfogadott véleményére (6), és felkéri az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy kövessék a környezetvédelmi nyomonkövetési és jelentéstételi kötelezettségekre irányuló célravezetőségi vizsgálatában megfogalmazott ajánlásait;

| 73. | külön felhívja a figyelmet a túlzott terhet jelentő ellenőrzési és jelentéstételi követelményekkel kapcsolatban a véleményben tett konkrét ajánlásokra, és külön szorgalmazza, hogy automatizálják a jelentéstételi eszközöket, illetve vizsgálják meg, hogy a különböző irányelvek szerinti jelentéstételi kötelezettségek között milyen szinergiák lehetségesek; megismétli azt a javaslatát, hogy a további irányelvek tekintetében „végrehajtási eredménytáblákat” kell létrehozni a környezetvédelmi jog területén; |
| --- | --- |

73.

külön felhívja a figyelmet a túlzott terhet jelentő ellenőrzési és jelentéstételi követelményekkel kapcsolatban a véleményben tett konkrét ajánlásokra, és külön szorgalmazza, hogy automatizálják a jelentéstételi eszközöket, illetve vizsgálják meg, hogy a különböző irányelvek szerinti jelentéstételi kötelezettségek között milyen szinergiák lehetségesek; megismétli azt a javaslatát, hogy a további irányelvek tekintetében „végrehajtási eredménytáblákat” kell létrehozni a környezetvédelmi jog területén;

| 74. | olyan horizontális uniós irányelv elfogadását támogatja, amely megfelelőségbiztosítási rendelkezéseket vezetne be az uniós környezetvédelmi vívmányokba a Régiók Bizottságának fent említett véleményében említett elvek alapján; |
| --- | --- |

74.

olyan horizontális uniós irányelv elfogadását támogatja, amely megfelelőségbiztosítási rendelkezéseket vezetne be az uniós környezetvédelmi vívmányokba a Régiók Bizottságának fent említett véleményében említett elvek alapján;

| 75. | megjegyzi, hogy 2013-ban az Európai Uniónak jelentős számú, azaz 63 kötelező és 68 nem kötelező célkitűzése volt, melyek többségét 2015 és 2020 között kell elérni. A célok javaslatakor és módosításakor meg kellene vizsgálni, illetve figyelembe kellene venni, hogy ezek milyen hatást gyakorolnak a nemzeti alatti kormányzati szintekre, illetve a vállalkozásokra. A már kitűzött, de haszontalannak bizonyult célokat törölni kellene, hogy a helyi kormányzatok vezetői megfelelő autonómiával rendelkezhessenek ahhoz, hogy a helyi gazdasági és környezeti feltételekhez igazítsák az intézkedéseket; |
| --- | --- |

75.

megjegyzi, hogy 2013-ban az Európai Uniónak jelentős számú, azaz 63 kötelező és 68 nem kötelező célkitűzése volt, melyek többségét 2015 és 2020 között kell elérni. A célok javaslatakor és módosításakor meg kellene vizsgálni, illetve figyelembe kellene venni, hogy ezek milyen hatást gyakorolnak a nemzeti alatti kormányzati szintekre, illetve a vállalkozásokra. A már kitűzött, de haszontalannak bizonyult célokat törölni kellene, hogy a helyi kormányzatok vezetői megfelelő autonómiával rendelkezhessenek ahhoz, hogy a helyi gazdasági és környezeti feltételekhez igazítsák az intézkedéseket;

| 76. | megismétli, hogy szükség van a felelősségi körök és az erőforrások megfelelő elosztására, valamint a tagállamok környezetvédelmi nyomonkövetési és jelentéstételi követelményeivel kapcsolatos egyértelmű információáramlásra a települések, a régiók és a nemzeti szint között annak biztosítása érdekében, hogy a környezet állapotát leíró jelentések és mutatók következetesek, hatékonyak és megbízhatóak legyenek. |
| --- | --- |

76.

megismétli, hogy szükség van a felelősségi körök és az erőforrások megfelelő elosztására, valamint a tagállamok környezetvédelmi nyomonkövetési és jelentéstételi követelményeivel kapcsolatos egyértelmű információáramlásra a települések, a régiók és a nemzeti szint között annak biztosítása érdekében, hogy a környezet állapotát leíró jelentések és mutatók következetesek, hatékonyak és megbízhatóak legyenek.

Kelt Brüsszelben, 2016. december 7-én.

a Régiók Európai Bizottsága elnöke

Markku MARKKULA

---

(1)  P8_TA(2016)0104.

1

(2)  Az Európai Parlament tanulmánya az európai egység hiányából fakadó költségek feltérképezéséről, 2014-19.

2

(3)  Vélemény az uniós szabályozás célravezetőségéről (REFIT) 2013.

3

(4)  CDR 8/2016.

4

(5)  CDR 2798/2015.

5

(6)  CDR 5660/2015.

6

---

| 9.6.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 185/15 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 185/15

---

A Régiók Európai Bizottsága véleménye – A turizmus mint az EU-n belüli regionális együttműködés hajtóereje

(2017/C 185/03)

| Előadó: | Hans-Peter WAGNER (AT/EPP), Breitenwang polgármestere |
| --- | --- |

Előadó:

Hans-Peter WAGNER (AT/EPP), Breitenwang polgármestere

POLITIKAI AJÁNLÁSOK

A RÉGIÓK EURÓPAI BIZOTTSÁGA

Többszintű kormányzás

| 1. | támogatja az EU arra irányuló politikáját, hogy Európa a világ leggyakrabban látogatott régiója maradjon, amely 2015-ben a világ teljes beérkező turistaforgalmának 51,4 %-át fogadta (ez mintegy 609 millió főt jelent) (1), és biztosítsa, hogy az ágazat a lehető legnagyobb hozzájárulást nyújtsa a fenntarthatósághoz, az innovációhoz, a gazdasági növekedéshez és a foglalkoztatáshoz; |
| --- | --- |

1.

támogatja az EU arra irányuló politikáját, hogy Európa a világ leggyakrabban látogatott régiója maradjon, amely 2015-ben a világ teljes beérkező turistaforgalmának 51,4 %-át fogadta (ez mintegy 609 millió főt jelent) (1), és biztosítsa, hogy az ágazat a lehető legnagyobb hozzájárulást nyújtsa a fenntarthatósághoz, az innovációhoz, a gazdasági növekedéshez és a foglalkoztatáshoz;

| 2. | kiemeli, hogy a turizmus az EUMSZ 195. cikkének megfelelően a tagállamok hatáskörébe tartozik, és az EU kompetenciája ezen a területen arra terjed ki, hogy támogassa, összehangolja és kiegészítse a tagállamok, és ezáltal a regionális és helyi önkormányzatok tevékenységeit. Ennek kapcsán – hatásköreik miatt – központi szerep hárul a regionális és helyi önkormányzatokra, ráadásul sok régió kizárólagos hatáskörrel rendelkezik ebben az ágazatban. A turizmus belső piac szempontjából betöltött jelentőségét tekintve együttműködésre van szükség a tagállamok és a regionális és helyi kormányzati szintek között a szubszidiaritás és a többszintű kormányzás elvének tiszteletben tartása mellett, valamint közös európai alapelvek, kritériumok és európai hozzáadott értékkel bíró intézkedések szükségesek; |
| --- | --- |

2.

kiemeli, hogy a turizmus az EUMSZ 195. cikkének megfelelően a tagállamok hatáskörébe tartozik, és az EU kompetenciája ezen a területen arra terjed ki, hogy támogassa, összehangolja és kiegészítse a tagállamok, és ezáltal a regionális és helyi önkormányzatok tevékenységeit. Ennek kapcsán – hatásköreik miatt – központi szerep hárul a regionális és helyi önkormányzatokra, ráadásul sok régió kizárólagos hatáskörrel rendelkezik ebben az ágazatban. A turizmus belső piac szempontjából betöltött jelentőségét tekintve együttműködésre van szükség a tagállamok és a regionális és helyi kormányzati szintek között a szubszidiaritás és a többszintű kormányzás elvének tiszteletben tartása mellett, valamint közös európai alapelvek, kritériumok és európai hozzáadott értékkel bíró intézkedések szükségesek;

| 3. | arra kéri az Európai Bizottságot, hogy dolgozza át a 2010-es turisztikai stratégiáját, integrált uniós idegenforgalmi politikát dolgozzon ki valamennyi érintett uniós szakpolitika vonatkozásában, javítsa a turisták bizalmát általában az idegenforgalom iránt, szilárdítsa meg az Európai Bizottságnak a szezonalitással kapcsolatos megközelítését és terjesszen elő egy egyértelmű célokat, mutatókat és intézkedéseket tartalmazó többéves turisztikai munkaprogramot; |
| --- | --- |

3.

arra kéri az Európai Bizottságot, hogy dolgozza át a 2010-es turisztikai stratégiáját, integrált uniós idegenforgalmi politikát dolgozzon ki valamennyi érintett uniós szakpolitika vonatkozásában, javítsa a turisták bizalmát általában az idegenforgalom iránt, szilárdítsa meg az Európai Bizottságnak a szezonalitással kapcsolatos megközelítését és terjesszen elő egy egyértelmű célokat, mutatókat és intézkedéseket tartalmazó többéves turisztikai munkaprogramot;

| 4. | kéri, hogy a tagállamok az EU idegenforgalmi stratégiája alapján és a helyi és regionális önkormányzatokkal egyeztetve dolgozzanak ki nemzeti idegenforgalmi szakpolitikákat; |
| --- | --- |

4.

kéri, hogy a tagállamok az EU idegenforgalmi stratégiája alapján és a helyi és regionális önkormányzatokkal egyeztetve dolgozzanak ki nemzeti idegenforgalmi szakpolitikákat;

| 5. | kéri, hogy valamennyi makroregionális stratégiát
   (2) egészítsenek ki egy turisztikai fejezettel. Arra kéri az Európai Bizottságot, hogy az RB-vel együtt dolgozza ki a makrorégiók lehetséges turisztikai célkitűzéseinek tematikus katalógusát; |
| --- | --- |

5.

kéri, hogy valamennyi makroregionális stratégiát
   (2) egészítsenek ki egy turisztikai fejezettel. Arra kéri az Európai Bizottságot, hogy az RB-vel együtt dolgozza ki a makrorégiók lehetséges turisztikai célkitűzéseinek tematikus katalógusát;

| 6. | hangsúlyozza, hogy a turizmus ma Európa egyik leggyorsabban növekvő gazdasági ágazata, amely a globális növekedés és fejlődés hajtóereje, több millió munkahelyet teremt, élénkíti a kivitelt és a beruházásokat, valamint megváltoztatja az emberek életét, tehát olyan ágazat, amely támogatja a kulturális sokféleséget és az értékek megosztását és aktívan hozzájárul ahhoz, hogy a fiatalabb generációk körében fokozatosan megszilárduljon egyfajta európai identitás; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza, hogy a turizmus ma Európa egyik leggyorsabban növekvő gazdasági ágazata, amely a globális növekedés és fejlődés hajtóereje, több millió munkahelyet teremt, élénkíti a kivitelt és a beruházásokat, valamint megváltoztatja az emberek életét, tehát olyan ágazat, amely támogatja a kulturális sokféleséget és az értékek megosztását és aktívan hozzájárul ahhoz, hogy a fiatalabb generációk körében fokozatosan megszilárduljon egyfajta európai identitás;

| 7. | felszólítja a régiókat és városokat, hogy ezt követően dolgozzanak ki az európai és a makroregionális stratégiákkal összhangban álló turisztikai stratégiákat, és a közszférán belüli együttműködés, valamint a köz- és magánszféra közötti partnerségek létrehozását szorgalmazza új turisztikai infrastruktúrák fejlesztéséhez, támogatásához és megvalósításához, szem előtt tartva az idősödő európai társadalom szükségleteit és lehetővé téve, hogy az idős polgárok Unió-szerte korlátok nélkül utazhassanak. Ezekkel a stratégiákkal párhuzamosan idegenforgalmi élénkítő terveket is ki kellene dolgozni a turisztikai célpontokon, hogy javítani lehessen azokon az állami és magánerőforrásokon és létesítményeken, amelyek segítik az adott térségek versenyképességét. Fejlesztéseket kellene ösztönözni azokon a már jól ismert úti célokon is, ahol az idők során károsodtak a nagy turistatömegeket vonzó látványosságok; |
| --- | --- |

7.

felszólítja a régiókat és városokat, hogy ezt követően dolgozzanak ki az európai és a makroregionális stratégiákkal összhangban álló turisztikai stratégiákat, és a közszférán belüli együttműködés, valamint a köz- és magánszféra közötti partnerségek létrehozását szorgalmazza új turisztikai infrastruktúrák fejlesztéséhez, támogatásához és megvalósításához, szem előtt tartva az idősödő európai társadalom szükségleteit és lehetővé téve, hogy az idős polgárok Unió-szerte korlátok nélkül utazhassanak. Ezekkel a stratégiákkal párhuzamosan idegenforgalmi élénkítő terveket is ki kellene dolgozni a turisztikai célpontokon, hogy javítani lehessen azokon az állami és magánerőforrásokon és létesítményeken, amelyek segítik az adott térségek versenyképességét. Fejlesztéseket kellene ösztönözni azokon a már jól ismert úti célokon is, ahol az idők során károsodtak a nagy turistatömegeket vonzó látványosságok;

| 8. | felkéri a tagállamokat és az Európai Bizottságot, hogy tegyék lehetővé és tevékeny módon támogassák a helyi és regionális önkormányzatok határokon átnyúló együttműködését az idegenforgalom terén. |
| --- | --- |

8.

felkéri a tagállamokat és az Európai Bizottságot, hogy tegyék lehetővé és tevékeny módon támogassák a helyi és regionális önkormányzatok határokon átnyúló együttműködését az idegenforgalom terén.

| 9. | ágazatokat átfogó, helyi és regionális platformokat
   (3) szorgalmaz a turisztikai célpontok hálózatba szerveződése, stratégiai fejlesztése és értékesítése érdekében (4), hogy előmozdítsa a párbeszédet és az uniós finanszírozási eszközök használatával kapcsolatos bevált gyakorlatok és ismeretek cseréjét; |
| --- | --- |

9.

ágazatokat átfogó, helyi és regionális platformokat
   (3) szorgalmaz a turisztikai célpontok hálózatba szerveződése, stratégiai fejlesztése és értékesítése érdekében (4), hogy előmozdítsa a párbeszédet és az uniós finanszírozási eszközök használatával kapcsolatos bevált gyakorlatok és ismeretek cseréjét;

| 10. | emlékeztet arra, hogy Európában a határokon átnyúló együttműködés számára a turizmus az egyik legfontosabb politikaterület. A határokon átnyúló együttműködés struktúráit, köztük az EGTC-ket és az eurorégiókat arra szólítja fel, hogy határokon átnyúló turisztikai koncepciók (pl. közlekedési és marketingkoncepciók) révén könnyítsék meg a határokon átnyúló, nemzetek és régiók közötti együttműködést, így fokozva az értékteremtést, a foglalkoztatást és a regionális kínálatot a fogyasztók számára. Ehhez minden lehetséges európai támogatási eszközt (pl. ESBA, esb-alapok, Interreg, Horizont 2020) hívjanak le, és vonják be az ágazathoz kapcsolódó, sok tapasztalattal rendelkező szervezeteket, csoportosulásokat vagy hálózatokat; |
| --- | --- |

10.

emlékeztet arra, hogy Európában a határokon átnyúló együttműködés számára a turizmus az egyik legfontosabb politikaterület. A határokon átnyúló együttműködés struktúráit, köztük az EGTC-ket és az eurorégiókat arra szólítja fel, hogy határokon átnyúló turisztikai koncepciók (pl. közlekedési és marketingkoncepciók) révén könnyítsék meg a határokon átnyúló, nemzetek és régiók közötti együttműködést, így fokozva az értékteremtést, a foglalkoztatást és a regionális kínálatot a fogyasztók számára. Ehhez minden lehetséges európai támogatási eszközt (pl. ESBA, esb-alapok, Interreg, Horizont 2020) hívjanak le, és vonják be az ágazathoz kapcsolódó, sok tapasztalattal rendelkező szervezeteket, csoportosulásokat vagy hálózatokat;

Turizmus és infrastruktúra

| 11. | kéri, hogy fordítsanak köz- és magánszektorbeli eszközöket a sok helyen az általános érdekű szolgáltatásokhoz is használt utazási és turisztikai infrastruktúra (5) fenntartható javítására a távoli és hegyvidéki területeken, szigeteken és partvidéki területeken, hogy biztosítsák a turisztikai régiók elérhetőségét, ellátását és versenyképességét; valamint a következőket szorgalmazza:






  — | az idegenforgalomra (az útvonalakra és az utazási célokra) vonatkozó adatok gyűjtését és feldolgozását szolgáló, az Eurostat (vagy más szervezetek, például az Európai Turisztikai Bizottság vagy az ENSZ Idegenforgalmi Világszervezete) által használt rendszerek fejlesztése, |
| --- | --- | --- |

11.

kéri, hogy fordítsanak köz- és magánszektorbeli eszközöket a sok helyen az általános érdekű szolgáltatásokhoz is használt utazási és turisztikai infrastruktúra (5) fenntartható javítására a távoli és hegyvidéki területeken, szigeteken és partvidéki területeken, hogy biztosítsák a turisztikai régiók elérhetőségét, ellátását és versenyképességét; valamint a következőket szorgalmazza:

—

az idegenforgalomra (az útvonalakra és az utazási célokra) vonatkozó adatok gyűjtését és feldolgozását szolgáló, az Eurostat (vagy más szervezetek, például az Európai Turisztikai Bizottság vagy az ENSZ Idegenforgalmi Világszervezete) által használt rendszerek fejlesztése,

| — | az Eurostat bevonása annak érdekében, hogy az adatokat nagyobb (a NUTS 2 (1)-nél nagyobb) területi bontásban lehessen megkapni, és hogy azokat új szükségletekhez és követelményekhez lehessen igazítani (például elérhetőség, szén-dioxid-kibocsátás). Így az úti célok megbízható és összehasonlítható adatokkal rendelkezhetnének ahhoz, hogy a fenntarthatóság szempontjából értékelhessék és javíthassák az erőforrások felhasználását, |
| --- | --- |

—

az Eurostat bevonása annak érdekében, hogy az adatokat nagyobb (a NUTS 2 (1)-nél nagyobb) területi bontásban lehessen megkapni, és hogy azokat új szükségletekhez és követelményekhez lehessen igazítani (például elérhetőség, szén-dioxid-kibocsátás). Így az úti célok megbízható és összehasonlítható adatokkal rendelkezhetnének ahhoz, hogy a fenntarthatóság szempontjából értékelhessék és javíthassák az erőforrások felhasználását,

| — | a turisztikai régiókban az erős közlekedési és környezeti terhelés, valamint az infrastruktúra túlterhelése miatt minden kormányzati szinten támogassák a kapacitás- és úticélmenedzsmentet, |
| --- | --- |

—

a turisztikai régiókban az erős közlekedési és környezeti terhelés, valamint az infrastruktúra túlterhelése miatt minden kormányzati szinten támogassák a kapacitás- és úticélmenedzsmentet,

| — | pénzügyi ösztönzők a turisztikai utasforgalom kiegyenlítése és európai szinten való koordinálása érdekében (6), egyértelmű hangsúlyt helyezve a szezonalitás csökkentésére, |
| --- | --- |

—

pénzügyi ösztönzők a turisztikai utasforgalom kiegyenlítése és európai szinten való koordinálása érdekében (6), egyértelmű hangsúlyt helyezve a szezonalitás csökkentésére,

| — | az Európai Bizottság fehér könyvének átdolgozása egy versenyképes, egész Európára kiterjedő mobilitási rendszer létrehozása érdekében, különösen a sérülékeny régiók (pl. városi agglomerációk, természeti régiók) átmenő forgalomtól való mentesítése céljából, a háztól házig való folyamatos utazás biztosítása céljából; információk a tömegközlekedésről és az elérhető kínálatról (7), valamint intézkedések egyfelől a tömegközlekedés, különösen a vasúti közlekedés fejlesztése érdekében (pl. autókat szállító vonatok) (8), másfelől az európai és nemzeti kerékpárutak és túrautak támogatására; |
| --- | --- |

—

az Európai Bizottság fehér könyvének átdolgozása egy versenyképes, egész Európára kiterjedő mobilitási rendszer létrehozása érdekében, különösen a sérülékeny régiók (pl. városi agglomerációk, természeti régiók) átmenő forgalomtól való mentesítése céljából, a háztól házig való folyamatos utazás biztosítása céljából; információk a tömegközlekedésről és az elérhető kínálatról (7), valamint intézkedések egyfelől a tömegközlekedés, különösen a vasúti közlekedés fejlesztése érdekében (pl. autókat szállító vonatok) (8), másfelől az európai és nemzeti kerékpárutak és túrautak támogatására;

| 12. | sürgeti, hogy az európai, nemzeti és regionális szintű turisztikai stratégiákban vegyék figyelembe a terrorizmus ellen küzdelem, – különösen a nyilvános helyeken – a biztonság és a polgári védelem kérdéseit, különös tekintettel a válsághelyzeti kommunikáció és a válságkezelés nemzeti, regionális és helyi vészhelyzeti tervekbe és folyamatokba való beépítésére; |
| --- | --- |

12.

sürgeti, hogy az európai, nemzeti és regionális szintű turisztikai stratégiákban vegyék figyelembe a terrorizmus ellen küzdelem, – különösen a nyilvános helyeken – a biztonság és a polgári védelem kérdéseit, különös tekintettel a válsághelyzeti kommunikáció és a válságkezelés nemzeti, regionális és helyi vészhelyzeti tervekbe és folyamatokba való beépítésére;

Beruházások a turizmus terén

| 13. | arra kéri az Európai Bizottságot, hogy a többéves pénzügyi keret félidős értékelése során gyökeresen gondolja újra, hogy miként közelíti meg a turizmust az esb-alapokban, mivel jelenleg de facto kizárta a turizmus ezen alapokból történő támogatását néhány országban, annak ellenére, hogy azok számos régiója kevésbé fejlett területekkel rendelkezik, ahol gyakorlatilag a turizmus az egyetlen lehetséges eszköz a fejlesztésre (pl. nemzeti parkok, környezeti szempontból védett területek stb.); |
| --- | --- |

13.

arra kéri az Európai Bizottságot, hogy a többéves pénzügyi keret félidős értékelése során gyökeresen gondolja újra, hogy miként közelíti meg a turizmust az esb-alapokban, mivel jelenleg de facto kizárta a turizmus ezen alapokból történő támogatását néhány országban, annak ellenére, hogy azok számos régiója kevésbé fejlett területekkel rendelkezik, ahol gyakorlatilag a turizmus az egyetlen lehetséges eszköz a fejlesztésre (pl. nemzeti parkok, környezeti szempontból védett területek stb.);

| 14. | hangsúlyozza, hogy beruházások szükségesek az európai turizmus versenyképességébe. Különösen a kkv-knak kell jobban kihasználniuk a digitális belső piaci stratégiát és az azzal járó támogatási csomagokat (ESBA, esb-alapok, ETHA, Interreg, Urbact, LIFE, Horizont, COSME, Kreatív Európa, Erasmus+, EaSI) (9). E tekintetben a források hatékonyabb felhasználása érdekében a kkv-k számára támogató és képzési kezdeményezéseket kellene biztosítani; |
| --- | --- |

14.

hangsúlyozza, hogy beruházások szükségesek az európai turizmus versenyképességébe. Különösen a kkv-knak kell jobban kihasználniuk a digitális belső piaci stratégiát és az azzal járó támogatási csomagokat (ESBA, esb-alapok, ETHA, Interreg, Urbact, LIFE, Horizont, COSME, Kreatív Európa, Erasmus+, EaSI) (9). E tekintetben a források hatékonyabb felhasználása érdekében a kkv-k számára támogató és képzési kezdeményezéseket kellene biztosítani;

| 15. | támogatja azt a kérést, hogy az EU éves költségvetésébe vegyenek fel egy, az európai turizmus fejlesztésére irányuló költségvetési tételt, amely innovatív, versenyképes, fenntartható, régióközi és határokon átnyúló projekteket finanszíroz, valamint támogatja, hogy a 2020 utáni uniós regionális politikában nagyobb mértékben vegyék figyelembe a turizmus szempontjából fontos beruházásokat. Az uniós támogatásoknak könnyítéseket kell eredményezniük a kkv-k számára, és jelentősen csökkenteni kell a támogatások igénybevételével kapcsolatos bürokráciát; |
| --- | --- |

15.

támogatja azt a kérést, hogy az EU éves költségvetésébe vegyenek fel egy, az európai turizmus fejlesztésére irányuló költségvetési tételt, amely innovatív, versenyképes, fenntartható, régióközi és határokon átnyúló projekteket finanszíroz, valamint támogatja, hogy a 2020 utáni uniós regionális politikában nagyobb mértékben vegyék figyelembe a turizmus szempontjából fontos beruházásokat. Az uniós támogatásoknak könnyítéseket kell eredményezniük a kkv-k számára, és jelentősen csökkenteni kell a támogatások igénybevételével kapcsolatos bürokráciát;

| 16. | felkéri a tagállamokat és azok regionális önkormányzatait, hogy 2020 utáni operatív programjaikba építsenek be idegenforgalmi prioritásokat, hogy az állami hatóságok és a magánszektor is finanszírozáshoz juthasson projektjeik számára; mivel tudatában van a gyors demográfiai változásnak, azt javasolja, hogy részesítsék előnyben azokat a kezdeményezéseket, amelyek célja, hogy a turisztikai infrastruktúrát és a közlekedési eszközöket az idősödő lakosság igényeihez igazítsák; |
| --- | --- |

16.

felkéri a tagállamokat és azok regionális önkormányzatait, hogy 2020 utáni operatív programjaikba építsenek be idegenforgalmi prioritásokat, hogy az állami hatóságok és a magánszektor is finanszírozáshoz juthasson projektjeik számára; mivel tudatában van a gyors demográfiai változásnak, azt javasolja, hogy részesítsék előnyben azokat a kezdeményezéseket, amelyek célja, hogy a turisztikai infrastruktúrát és a közlekedési eszközöket az idősödő lakosság igényeihez igazítsák;

| 17. | arra kéri a tagállamokat, hogy






  — | gyorsítsák fel az idegenforgalmi ágazat digitalizálását, különösen a gyors szélessávú internet-hozzáférés kiépítését a legkülső, távoli, gyéren lakott területeken, illetve a hegyvidéki térségekben, |
| --- | --- | --- |

17.

arra kéri a tagállamokat, hogy

—

gyorsítsák fel az idegenforgalmi ágazat digitalizálását, különösen a gyors szélessávú internet-hozzáférés kiépítését a legkülső, távoli, gyéren lakott területeken, illetve a hegyvidéki térségekben,

| — | az állami hatóságok aknázzák ki az Európa számára meghatározott digitális menetrendben rejlő potenciált és használják ki az általa teremtett lehetőségeket arra, hogy fellendítsék e-egészségügyi szolgáltatásaikat a polgárok és a turisták hasznára, |
| --- | --- |

—

az állami hatóságok aknázzák ki az Európa számára meghatározott digitális menetrendben rejlő potenciált és használják ki az általa teremtett lehetőségeket arra, hogy fellendítsék e-egészségügyi szolgáltatásaikat a polgárok és a turisták hasznára,

| — | fogadjanak el intézkedéseket ahhoz, hogy egész évben jelentős számban jöjjenek a turisták, |
| --- | --- |

—

fogadjanak el intézkedéseket ahhoz, hogy egész évben jelentős számban jöjjenek a turisták,

| — | segítsék elő, hogy növekedjen a célállomáson átlagosan eltöltött idő, |
| --- | --- |

—

segítsék elő, hogy növekedjen a célállomáson átlagosan eltöltött idő,

| — | javítsanak az ágazatban dolgozók készségein és foglalkoztathatóságán, |
| --- | --- |

—

javítsanak az ágazatban dolgozók készségein és foglalkoztathatóságán,

| — | a turisztikai célpontok és termékek kezelése terén kezeljék alapvető kritériumként a fenntarthatóságot, és |
| --- | --- |

—

a turisztikai célpontok és termékek kezelése terén kezeljék alapvető kritériumként a fenntarthatóságot, és

| — | hozzanak létre olyan szakértői fórumokat, amelyek terjesztik a bevált gyakorlatokat, különösen a kkv-k körében; |
| --- | --- |

—

hozzanak létre olyan szakértői fórumokat, amelyek terjesztik a bevált gyakorlatokat, különösen a kkv-k körében;

| 18. | sajnálja, hogy a kkv-k tájékozatlanságból nem kellőképpen használják ki az ESBA-t, és támogatja, hogy az ESBA keretében regionális beruházási platformok jöjjenek létre, hogy a kkv-k számára a regionális fejlesztés mintájára (pl. a „theALPS” (10) mintájára) lehetségessé váljon az információhoz és szaktudáshoz való hozzájutás. A régiók és városok 7., Pozsonyban tartott csúcstalálkozóján elfogadott „Invest and Connect” [Beruházás és összekapcsolás] című nyilatkozatának (11) jegyében az RB ezért azt javasolja az Európai Bizottságnak és az Európai Beruházási Banknak, hogy közösen hozzanak létre egy egész Európára kiterjedő beruházási platformot a turizmusban érdekelt kkv-k számára, valamint közösen tartsanak helyi turisztikai beruházási fórumokat az ESBA keretében. 2018-ig konkrétan öt kísérleti projektet kell megvalósítani modellrégiókban (vidéki/távoli vagy legkülső régiók, hegyvidéki, határvidéki, szigeti vagy partvidéki régiók, valamint városok), és lehetőleg olyan hálózatokat is be kell vonni ebbe, mint a NECSTouR (Európai régiók hálózata a versenyképes és fenntartható európai idegenforgalomért), az Európai Határ Menti Régiók Szövetsége, az európai területi együttműködési csoportosulások vagy az eurorégiók; |
| --- | --- |

18.

sajnálja, hogy a kkv-k tájékozatlanságból nem kellőképpen használják ki az ESBA-t, és támogatja, hogy az ESBA keretében regionális beruházási platformok jöjjenek létre, hogy a kkv-k számára a regionális fejlesztés mintájára (pl. a „theALPS” (10) mintájára) lehetségessé váljon az információhoz és szaktudáshoz való hozzájutás. A régiók és városok 7., Pozsonyban tartott csúcstalálkozóján elfogadott „Invest and Connect” [Beruházás és összekapcsolás] című nyilatkozatának (11) jegyében az RB ezért azt javasolja az Európai Bizottságnak és az Európai Beruházási Banknak, hogy közösen hozzanak létre egy egész Európára kiterjedő beruházási platformot a turizmusban érdekelt kkv-k számára, valamint közösen tartsanak helyi turisztikai beruházási fórumokat az ESBA keretében. 2018-ig konkrétan öt kísérleti projektet kell megvalósítani modellrégiókban (vidéki/távoli vagy legkülső régiók, hegyvidéki, határvidéki, szigeti vagy partvidéki régiók, valamint városok), és lehetőleg olyan hálózatokat is be kell vonni ebbe, mint a NECSTouR (Európai régiók hálózata a versenyképes és fenntartható európai idegenforgalomért), az Európai Határ Menti Régiók Szövetsége, az európai területi együttműködési csoportosulások vagy az eurorégiók;

| 19. | felszólítja a régiókat és EGTC-ket, hogy az ESBA irányítóbizottságával és az EBB-vel együtt olyan beruházási programok előterjesztésére ösztönözzék a régióikban tevékenykedő bankokat, amelyek megkönnyítik a határokon átnyúló beruházásokat, valamint a turizmusban érintett kkv-k számára az uniós finanszírozási eszközökhöz és magánszektorbeli eszközökhöz (PPP-modellek) való hozzáférést; |
| --- | --- |

19.

felszólítja a régiókat és EGTC-ket, hogy az ESBA irányítóbizottságával és az EBB-vel együtt olyan beruházási programok előterjesztésére ösztönözzék a régióikban tevékenykedő bankokat, amelyek megkönnyítik a határokon átnyúló beruházásokat, valamint a turizmusban érintett kkv-k számára az uniós finanszírozási eszközökhöz és magánszektorbeli eszközökhöz (PPP-modellek) való hozzáférést;

| 20. | arra kéri az Európai Bizottságot, hogy támogassa a határokon átnyúló kisméretű és mikroprojekteket az idegenforgalom terén, valamint a személyes szintű („people-to-people”) projekteket, amelyek, különösen a határ menti régiókban, jelentősen hozzájárulnak az európaiság tudatosításához; |
| --- | --- |

20.

arra kéri az Európai Bizottságot, hogy támogassa a határokon átnyúló kisméretű és mikroprojekteket az idegenforgalom terén, valamint a személyes szintű („people-to-people”) projekteket, amelyek, különösen a határ menti régiókban, jelentősen hozzájárulnak az európaiság tudatosításához;

| 21. | megismétli azt a kérését, hogy a – gyakran az idegenforgalomhoz kapcsolódó infrastruktúra szempontjából is hasznos – általános érdekű szolgáltatások esetén az állami támogatásokra vonatkozó de minimis korlátot emeljék esetenként és három adóév vonatkozásában 1 millió euróra. Fontos, hogy az olyan régiókban, melyek gazdasági és társadalmi stabilitása nagymértékben függ a turizmustól, és melyekre jelentős munkanélküliség jellemző, a szóban forgó korlát az idegenforgalomhoz kapcsolódó infrastruktúrákba történő állami beruházásokra is vonatkozzon, amennyiben ezeket az infrastruktúrákat a helyi lakosság is rendszeresen használja. Emlékeztet ugyanakkor arra, hogy a jelenlegi, 2020. december 31-ig hatályos 651/2014. sz. általános csoportmentességi rendelet már tartalmazza a kultúrát és a kulturális örökség megőrzését előmozdító támogatást, valamint a sportlétesítményekre és multifunkcionális szabadidős létesítményekre nyújtott támogatást; |
| --- | --- |

21.

megismétli azt a kérését, hogy a – gyakran az idegenforgalomhoz kapcsolódó infrastruktúra szempontjából is hasznos – általános érdekű szolgáltatások esetén az állami támogatásokra vonatkozó de minimis korlátot emeljék esetenként és három adóév vonatkozásában 1 millió euróra. Fontos, hogy az olyan régiókban, melyek gazdasági és társadalmi stabilitása nagymértékben függ a turizmustól, és melyekre jelentős munkanélküliség jellemző, a szóban forgó korlát az idegenforgalomhoz kapcsolódó infrastruktúrákba történő állami beruházásokra is vonatkozzon, amennyiben ezeket az infrastruktúrákat a helyi lakosság is rendszeresen használja. Emlékeztet ugyanakkor arra, hogy a jelenlegi, 2020. december 31-ig hatályos 651/2014. sz. általános csoportmentességi rendelet már tartalmazza a kultúrát és a kulturális örökség megőrzését előmozdító támogatást, valamint a sportlétesítményekre és multifunkcionális szabadidős létesítményekre nyújtott támogatást;

| 22. | felhívja a figyelmet arra, hogy a turizmus számos olyan régió stratégiájának központi elemét jelenti, melyek kevésbé fejlettek, és jelentős, de még mindig nem teljes mértékben kiaknázott gazdasági és természeti potenciállal rendelkeznek; |
| --- | --- |

22.

felhívja a figyelmet arra, hogy a turizmus számos olyan régió stratégiájának központi elemét jelenti, melyek kevésbé fejlettek, és jelentős, de még mindig nem teljes mértékben kiaknázott gazdasági és természeti potenciállal rendelkeznek;

Jobb jogalkotás

| 23. | felhívja a figyelmet a szabályozási keret betartása során felmerülő nehézségekre, és ajánlja a tagállamoknak, hogy ne szigorítsák feleslegesen az uniós jogszabályokat nemzeti szabályozások révén („gold-plating”). Az RB azt javasolja, hogy az Európai Bizottság a REFIT keretében az alábbi, kifejezetten az idegenforgalomhoz kapcsolódó lépéseket tegye meg:






  — | az előírások egyszerűsítése a szélessávú szolgáltatásokat kínálók számára, illetve törekvés egy piacorientált és technológiai szempontból semleges megközelítés alkalmazására, |
| --- | --- | --- |

23.

felhívja a figyelmet a szabályozási keret betartása során felmerülő nehézségekre, és ajánlja a tagállamoknak, hogy ne szigorítsák feleslegesen az uniós jogszabályokat nemzeti szabályozások révén („gold-plating”). Az RB azt javasolja, hogy az Európai Bizottság a REFIT keretében az alábbi, kifejezetten az idegenforgalomhoz kapcsolódó lépéseket tegye meg:

—

az előírások egyszerűsítése a szélessávú szolgáltatásokat kínálók számára, illetve törekvés egy piacorientált és technológiai szempontból semleges megközelítés alkalmazására,

| — | a fogyasztók jogairól szóló uniós irányelvben szereplő felvilágosítási és tájékoztatási kötelezettségek felülvizsgálata, |
| --- | --- |

—

a fogyasztók jogairól szóló uniós irányelvben szereplő felvilágosítási és tájékoztatási kötelezettségek felülvizsgálata,

| — | a szervezett utazási formákról szóló irányelv vizsgálata és adott esetben átdolgozása; a túlzott bürokráciát el kellene kerülni, csakúgy, mint a jogbizonytalanságot, |
| --- | --- |

—

a szervezett utazási formákról szóló irányelv vizsgálata és adott esetben átdolgozása; a túlzott bürokráciát el kellene kerülni, csakúgy, mint a jogbizonytalanságot,

| — | az élelmiszerekkel kapcsolatos tájékoztatásról szóló uniós rendeletben (1169/2011/EU) meghatározott tájékoztatási kötelezettség szigorúságának enyhítése a vendéglátóiparban, |
| --- | --- |

—

az élelmiszerekkel kapcsolatos tájékoztatásról szóló uniós rendeletben (1169/2011/EU) meghatározott tájékoztatási kötelezettség szigorúságának enyhítése a vendéglátóiparban,

| — | a folyadékok légi járművekre való felvitelére vonatkozó érvényes szabályozás egyszerűsítése (12); |
| --- | --- |

—

a folyadékok légi járművekre való felvitelére vonatkozó érvényes szabályozás egyszerűsítése (12);

| 24. | kéri, hogy a rehabilitációba vagy az infrastruktúrába történő beruházások iránti jövőbeli igény felmérésekor a városközpont-rehabilitációs stratégiák körültekintően vegyék figyelembe, hogy az ilyen beruházások milyen hatással lehetnek az idegenforgalmi tevékenységek helyi szintű vonzerejének megtartása vagy növelése, illetve a csökkent mozgásképességű polgárok és látogatók számára az akadálymentesítés javítása terén; |
| --- | --- |

24.

kéri, hogy a rehabilitációba vagy az infrastruktúrába történő beruházások iránti jövőbeli igény felmérésekor a városközpont-rehabilitációs stratégiák körültekintően vegyék figyelembe, hogy az ilyen beruházások milyen hatással lehetnek az idegenforgalmi tevékenységek helyi szintű vonzerejének megtartása vagy növelése, illetve a csökkent mozgásképességű polgárok és látogatók számára az akadálymentesítés javítása terén;

Tematikus turizmus

| 25. | javasolja a tematikus turisztikai projektek
   (13)
  támogatását az intelligens szakosodás (intelligens városok/régiók) jegyében a tömegturizmus negatív hatásainak visszaszorítása érdekében, valamint „az intelligens turizmus európai fővárosa” cím létrehozását, amelyet évente maximum három uniós városnak/régiónak adományozhatnak a turisztikai iparág, az Európai Bizottság, az Európai Parlament, valamint az RB képviselői. Ennek során kiemelt figyelmet kellene fordítani a kiemelt európai turisztikai célterületek mellett értéktöbbletet jelentő fenntartható és versenyképes turisztikai célpontok népszerűsítésére. A városközpontokon és népszerű városi célpontokon kívüli területeket is szem előtt kell tartani, hogy a városi térségek perifériáján elhelyezkedő városi csomópontok, valamint a kis- és közepes méretű városok is élvezzék az idegenforgalom előnyeit; |
| --- | --- |

25.

javasolja a tematikus turisztikai projektek
   (13)
  támogatását az intelligens szakosodás (intelligens városok/régiók) jegyében a tömegturizmus negatív hatásainak visszaszorítása érdekében, valamint „az intelligens turizmus európai fővárosa” cím létrehozását, amelyet évente maximum három uniós városnak/régiónak adományozhatnak a turisztikai iparág, az Európai Bizottság, az Európai Parlament, valamint az RB képviselői. Ennek során kiemelt figyelmet kellene fordítani a kiemelt európai turisztikai célterületek mellett értéktöbbletet jelentő fenntartható és versenyképes turisztikai célpontok népszerűsítésére. A városközpontokon és népszerű városi célpontokon kívüli területeket is szem előtt kell tartani, hogy a városi térségek perifériáján elhelyezkedő városi csomópontok, valamint a kis- és közepes méretű városok is élvezzék az idegenforgalom előnyeit;

| 26. | hangsúlyozza, hogy a városi turizmus térbeli dinamikát indít meg a városkép átalakítására a közterület felújításának, az infrastruktúrának és a hálózatfejlesztésnek köszönhetően, valamint a helyi üdülőhelyek és szabadidős létesítmények kialakítása révén. Ez nemcsak a turisták, hanem a helyi közösség hasznára is válik; |
| --- | --- |

26.

hangsúlyozza, hogy a városi turizmus térbeli dinamikát indít meg a városkép átalakítására a közterület felújításának, az infrastruktúrának és a hálózatfejlesztésnek köszönhetően, valamint a helyi üdülőhelyek és szabadidős létesítmények kialakítása révén. Ez nemcsak a turisták, hanem a helyi közösség hasznára is válik;

| 27. | szorgalmazza a kulturális, természeti, történelmi és vallási turizmus támogatását, amely hozzájárul a foglalkoztatáshoz, a multikulturális szemlélet megerősödéséhez, valamint a helyi, regionális és vidéki fejlődéshez, és kéri a turisztikai látványosságok egymással való összekapcsolását európai, nemzeti és helyi szintű tematikus útvonalak létrehozása céljából – az UNESCO kulturális világörökségének jegyzékén szereplő városok és helyszínek mintájára. Ennek alapján az Európai Unióban is létre kellene hozni a kulturális világörökség városainak európai hálózatát, és speciális intézkedéseket kellene hozni ezek megőrzésére és népszerűsítésére; |
| --- | --- |

27.

szorgalmazza a kulturális, természeti, történelmi és vallási turizmus támogatását, amely hozzájárul a foglalkoztatáshoz, a multikulturális szemlélet megerősödéséhez, valamint a helyi, regionális és vidéki fejlődéshez, és kéri a turisztikai látványosságok egymással való összekapcsolását európai, nemzeti és helyi szintű tematikus útvonalak létrehozása céljából – az UNESCO kulturális világörökségének jegyzékén szereplő városok és helyszínek mintájára. Ennek alapján az Európai Unióban is létre kellene hozni a kulturális világörökség városainak európai hálózatát, és speciális intézkedéseket kellene hozni ezek megőrzésére és népszerűsítésére;

| 28. | megismétli, hogy a gyógyászati és wellnessturizmus az egyik leggyorsabban növekvő idegenforgalmi ágazat, amely idős európai polgárokat és harmadik országokból ide látogatókat is vonz. Javasolja továbbá az idegenforgalom és az „ezüstgazdaságra” vonatkozó stratégia közötti kapcsolat megerősítését; |
| --- | --- |

28.

megismétli, hogy a gyógyászati és wellnessturizmus az egyik leggyorsabban növekvő idegenforgalmi ágazat, amely idős európai polgárokat és harmadik országokból ide látogatókat is vonz. Javasolja továbbá az idegenforgalom és az „ezüstgazdaságra” vonatkozó stratégia közötti kapcsolat megerősítését;

| 29. | hangsúlyozza, hogy a vidéki turizmus azáltal, hogy munkahelyeket teremt, ösztönzi a fejlődést és védi a környezetet, támogatja a vidéki kultúrát, művészetet és kézművességet, fenntartja a helyi közösségeket, továbbá






  — | felszólítja a vidéki régiókat, hogy regionális fejlesztési koncepciókat alapul véve dolgozzanak ki integrált, valamint határokon átnyúló koncepciókat a vidéki turizmus kiépítése érdekében. Ezeknek a stratégiáknak olyan zökkenőmentes közlekedési kapcsolatokat kell a középpontba helyezniük, amelyek lehetővé teszik az akadályok nélküli közlekedést a vidéki területek felé és azokon belül, |
| --- | --- | --- |

29.

hangsúlyozza, hogy a vidéki turizmus azáltal, hogy munkahelyeket teremt, ösztönzi a fejlődést és védi a környezetet, támogatja a vidéki kultúrát, művészetet és kézművességet, fenntartja a helyi közösségeket, továbbá

—

felszólítja a vidéki régiókat, hogy regionális fejlesztési koncepciókat alapul véve dolgozzanak ki integrált, valamint határokon átnyúló koncepciókat a vidéki turizmus kiépítése érdekében. Ezeknek a stratégiáknak olyan zökkenőmentes közlekedési kapcsolatokat kell a középpontba helyezniük, amelyek lehetővé teszik az akadályok nélküli közlekedést a vidéki területek felé és azokon belül,

| — | kéri, hogy vállalatoktól független innovációs tanácsadók segítségével támogassák a kkv-kat abban, hogy kínálataikkal kapcsolatban együttműködjenek, hogy a városi lakosokat is meg lehessen nyerni vendégnek; |
| --- | --- |

—

kéri, hogy vállalatoktól független innovációs tanácsadók segítségével támogassák a kkv-kat abban, hogy kínálataikkal kapcsolatban együttműködjenek, hogy a városi lakosokat is meg lehessen nyerni vendégnek;

| — | kéri, hogy fejlesszenek ki olyan fórumokat és platformokat, melyek segítségével a kkv-k értékesebb kiegészítő termékeket kínálhatnak a turistáknak, |
| --- | --- |

—

kéri, hogy fejlesszenek ki olyan fórumokat és platformokat, melyek segítségével a kkv-k értékesebb kiegészítő termékeket kínálhatnak a turistáknak,

| — | arra kéri a vidéki területeket, hogy fejlesztési stratégiáikban fordítsanak nagyobb figyelmet a kulturális örökségre, mivel az hozzájárul a munkahelyek megőrzéséhez és létrehozásához, a mezőgazdasági vállalkozások támogatásához, a kultúrtájak védelméhez, valamint a vidéki művészet és kézművesség támogatásához, |
| --- | --- |

—

arra kéri a vidéki területeket, hogy fejlesztési stratégiáikban fordítsanak nagyobb figyelmet a kulturális örökségre, mivel az hozzájárul a munkahelyek megőrzéséhez és létrehozásához, a mezőgazdasági vállalkozások támogatásához, a kultúrtájak védelméhez, valamint a vidéki művészet és kézművesség támogatásához,

| — | ennek kapcsán azt kéri, hogy a 2020 utáni közös agrárpolitika az agroturizmus további fellendítése érdekében tartalmazzon kézzelfogható támogatást az idegenforgalomban érintett kkv-k számára a vidéki területeken; |
| --- | --- |

—

ennek kapcsán azt kéri, hogy a 2020 utáni közös agrárpolitika az agroturizmus további fellendítése érdekében tartalmazzon kézzelfogható támogatást az idegenforgalomban érintett kkv-k számára a vidéki területeken;

| 30. | hangsúlyozza, hogy a gasztronómiai turizmus fontos szerepet játszik az új és fenntartható munkahelyek létrehozásában, és megjegyzi, hogy e turisztikai szegmens fejlesztésének célja a hagyományos és helyi, minőségi termékek támogatása. Mivel a turisták által elköltött összegek mintegy egyharmada élelmiszer-kiadás, a gasztronómia biztos és alapvető jövedelemforrást jelent; |
| --- | --- |

30.

hangsúlyozza, hogy a gasztronómiai turizmus fontos szerepet játszik az új és fenntartható munkahelyek létrehozásában, és megjegyzi, hogy e turisztikai szegmens fejlesztésének célja a hagyományos és helyi, minőségi termékek támogatása. Mivel a turisták által elköltött összegek mintegy egyharmada élelmiszer-kiadás, a gasztronómia biztos és alapvető jövedelemforrást jelent;

| 31. | megismétli, hogy támogatja az „Európa kulturális fővárosa” és az Európai Örökség cím kezdeményezéseket, valamint az Európai Örökség Napokat és az Európai Unió Kulturális Öröksége díjat; |
| --- | --- |

31.

megismétli, hogy támogatja az „Európa kulturális fővárosa” és az Európai Örökség cím kezdeményezéseket, valamint az Európai Örökség Napokat és az Európai Unió Kulturális Öröksége díjat;

Éghajlatváltozás és fenntarthatóság

| 32. | emlékeztet arra, hogy a turizmus számos régióban a gazdasági növekedés, a jövedelmek és a foglalkoztatás biztosítékát jelenti. Az RB felszólítja a régiókat, hogy turisztikai koncepciójukban
   (14) ügyeljenek a fenntarthatóságra
   (15) olyan innovatív eszközök révén, amelyekkel nyomon lehet követni és javítani lehet a turizmus fenntarthatóságát annak három – környezeti, társadalmi és gazdasági – dimenziója szempontjából (ETIS), valamint hogy alkalmazzanak holisztikus megközelítést, amely előre jelzi és kezeli a környezetre nehezedő, a turizmushoz kapcsolódó tevékenységek eredményeként megnövekedett nyomást. Az ilyen koncepciók kidolgozását az uniós kohéziós politika keretében célzottan támogatni kell; |
| --- | --- |

32.

emlékeztet arra, hogy a turizmus számos régióban a gazdasági növekedés, a jövedelmek és a foglalkoztatás biztosítékát jelenti. Az RB felszólítja a régiókat, hogy turisztikai koncepciójukban
   (14) ügyeljenek a fenntarthatóságra
   (15) olyan innovatív eszközök révén, amelyekkel nyomon lehet követni és javítani lehet a turizmus fenntarthatóságát annak három – környezeti, társadalmi és gazdasági – dimenziója szempontjából (ETIS), valamint hogy alkalmazzanak holisztikus megközelítést, amely előre jelzi és kezeli a környezetre nehezedő, a turizmushoz kapcsolódó tevékenységek eredményeként megnövekedett nyomást. Az ilyen koncepciók kidolgozását az uniós kohéziós politika keretében célzottan támogatni kell;

| 33. | európai jogszabályi megoldást sürget a közösségi gazdaság trendjével kapcsolatban, amely a pozitív hatások mellett kockázatokkal is jár, ilyenek például a munkavállalók szociális biztonságának hiánya, a vendégek/turisták elhelyezésére vonatkozó előírások hiánya, a munkaadó kockázatainak a munkavállalóra való áthárulása, negatív költségvetési hatások, a turisztikai célpontok minőségellenőrzésének hiánya stb.; |
| --- | --- |

33.

európai jogszabályi megoldást sürget a közösségi gazdaság trendjével kapcsolatban, amely a pozitív hatások mellett kockázatokkal is jár, ilyenek például a munkavállalók szociális biztonságának hiánya, a vendégek/turisták elhelyezésére vonatkozó előírások hiánya, a munkaadó kockázatainak a munkavállalóra való áthárulása, negatív költségvetési hatások, a turisztikai célpontok minőségellenőrzésének hiánya stb.;

| 34. | támogatja a fenntartható kulturális turizmus fejlesztését a városokban, ami kulcsfontosságú katalizátora lehet annak, hogy bevételi forrásokat teremtsenek az örökségmegőrzés- és -kezelés terén alkalmazott innovatív gyakorlatok számára. A városi turizmus az innovációt is előmozdítja. Az információs és kommunikációs technológiák használata, valamint az intelligens városok koncepciója nemcsak a látogatókat gazdagítja minőségi tapasztalatokkal, hanem a helyi lakosság életminőségét is javítja; |
| --- | --- |

34.

támogatja a fenntartható kulturális turizmus fejlesztését a városokban, ami kulcsfontosságú katalizátora lehet annak, hogy bevételi forrásokat teremtsenek az örökségmegőrzés- és -kezelés terén alkalmazott innovatív gyakorlatok számára. A városi turizmus az innovációt is előmozdítja. Az információs és kommunikációs technológiák használata, valamint az intelligens városok koncepciója nemcsak a látogatókat gazdagítja minőségi tapasztalatokkal, hanem a helyi lakosság életminőségét is javítja;

| 35. | arra kéri a turisztikai régiókat, hogy az éghajlatváltozásra tekintettel diverzifikálják gazdasági súlypontjaikat; különösen a hegyvidéki vagy part menti területek rendelkeznek kedvező feltételekkel megújuló energiák előállításához (víz-/szélenergia, nap, geotermikus energia, biomassza). Kéri még, hogy az ágazattal együttműködve ruházzanak be éghajlatbarát projektekbe, amelyek olyan eszközöket használnak, mint a Hotel Energy Solutions (HES) (16) vagy a Nearly Zero Energy Hotels (neZEH) (17); |
| --- | --- |

35.

arra kéri a turisztikai régiókat, hogy az éghajlatváltozásra tekintettel diverzifikálják gazdasági súlypontjaikat; különösen a hegyvidéki vagy part menti területek rendelkeznek kedvező feltételekkel megújuló energiák előállításához (víz-/szélenergia, nap, geotermikus energia, biomassza). Kéri még, hogy az ágazattal együttműködve ruházzanak be éghajlatbarát projektekbe, amelyek olyan eszközöket használnak, mint a Hotel Energy Solutions (HES) (16) vagy a Nearly Zero Energy Hotels (neZEH) (17);

| 36. | kéri, hogy az Európai Bizottság támogasson olyan kampányokat, melyek bővítik az ágazat ismereteit arról, miként lehet fenntarthatóan gazdálkodni a természeti erőforrásokkal (azaz csökkenteni a vízfogyasztást, az élelmiszer-pazarlást, valamint a tisztítószerek és higiéniai termékek használatát); |
| --- | --- |

36.

kéri, hogy az Európai Bizottság támogasson olyan kampányokat, melyek bővítik az ágazat ismereteit arról, miként lehet fenntarthatóan gazdálkodni a természeti erőforrásokkal (azaz csökkenteni a vízfogyasztást, az élelmiszer-pazarlást, valamint a tisztítószerek és higiéniai termékek használatát);

Munkaerőpiac, oktatás és kutatás

| 37. | arra kéri az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy hozzanak további intézkedéseket a turisztikai képesítések határokon átnyúló formális elismerése érdekében, valamint biztosítsanak sokoldalú képzést az idényfüggőség elkerülése érdekében. A képesítések elismerésének egy magas szintű mércéhez kell igazodnia (18); |
| --- | --- |

37.

arra kéri az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy hozzanak további intézkedéseket a turisztikai képesítések határokon átnyúló formális elismerése érdekében, valamint biztosítsanak sokoldalú képzést az idényfüggőség elkerülése érdekében. A képesítések elismerésének egy magas szintű mércéhez kell igazodnia (18);

| 38. | hangsúlyozza, hogy küzdeni kell a be nem jelentett vagy a csak részben bejelentett munkavégzés alkalmazása ellen, ami az idegenforgalmi ágazatban különösen elterjedt (19); |
| --- | --- |

38.

hangsúlyozza, hogy küzdeni kell a be nem jelentett vagy a csak részben bejelentett munkavégzés alkalmazása ellen, ami az idegenforgalmi ágazatban különösen elterjedt (19);

| 39. | arra kéri az Európai Bizottságot, hogy az EURES keretében, a tagállami munkaközvetítő ügynökségekkel együtt dolgozzon ki turisztikai programokat a képzett munkavállalók egész Európára kiterjedő közvetítésére a nagy turisztikai forgalmat bonyolító régiókban; |
| --- | --- |

39.

arra kéri az Európai Bizottságot, hogy az EURES keretében, a tagállami munkaközvetítő ügynökségekkel együtt dolgozzon ki turisztikai programokat a képzett munkavállalók egész Európára kiterjedő közvetítésére a nagy turisztikai forgalmat bonyolító régiókban;

| 40. | felszólítja a helyi és regionális önkormányzatokat és a munkaerőpiaci ügynökséget, hogy a turisztikai ágazattal együtt hozzanak létre képesítési társulásokat, hogy az egész életen át tartó tanulás szellemében képzéseket biztosítsanak a minőség (fenntarthatóság, segítségnyújtás, biztonság stb.) és az értékesítés (digitalizálás) előmozdítása érdekében; |
| --- | --- |

40.

felszólítja a helyi és regionális önkormányzatokat és a munkaerőpiaci ügynökséget, hogy a turisztikai ágazattal együtt hozzanak létre képesítési társulásokat, hogy az egész életen át tartó tanulás szellemében képzéseket biztosítsanak a minőség (fenntarthatóság, segítségnyújtás, biztonság stb.) és az értékesítés (digitalizálás) előmozdítása érdekében;

| 41. | üdvözli, hogy az ENSZ Közgyűlése 70. ülésén elfogadta az új fenntartható fejlesztési célokat (20), és kiemeli, hogy a 17 fenntartható fejlesztési cél közül a 8., 12. és 14. célkitűzésben a turizmust külön is megemlítik azon képessége miatt, hogy ösztönzi a gazdasági növekedést, az inkluzivitást és a mindenki számára elérhető tisztességes munkát, népszerűsíti a fenntartható fogyasztást és termelést, és előmozdítja a vízi erőforrások megőrzését és fenntartható fejlesztését, valamint – a fellépés főbb területeit említve – a tanácsadást és a tudatosságnövelést, a tudástermelést és az ismeretek elterjesztését, a politikaalkotást, valamint a kapacitásépítést és az oktatást; |
| --- | --- |

41.

üdvözli, hogy az ENSZ Közgyűlése 70. ülésén elfogadta az új fenntartható fejlesztési célokat (20), és kiemeli, hogy a 17 fenntartható fejlesztési cél közül a 8., 12. és 14. célkitűzésben a turizmust külön is megemlítik azon képessége miatt, hogy ösztönzi a gazdasági növekedést, az inkluzivitást és a mindenki számára elérhető tisztességes munkát, népszerűsíti a fenntartható fogyasztást és termelést, és előmozdítja a vízi erőforrások megőrzését és fenntartható fejlesztését, valamint – a fellépés főbb területeit említve – a tanácsadást és a tudatosságnövelést, a tudástermelést és az ismeretek elterjesztését, a politikaalkotást, valamint a kapacitásépítést és az oktatást;

| 42. | az európai oktatási kampány keretében javasolja, hogy






  — | támogassák a PPP-kezdeményezéseket, hogy a képzés és a gyakorlat összekapcsolása révén előmozdítsák az ágazat professzionálisabbá válását
   (21), |
| --- | --- | --- |

42.

az európai oktatási kampány keretében javasolja, hogy

—

támogassák a PPP-kezdeményezéseket, hogy a képzés és a gyakorlat összekapcsolása révén előmozdítsák az ágazat professzionálisabbá válását
   (21),

| — | hozzák létre a turisztikai szakiskolák, főiskolák és egyetemek hálózatát, valamint értékeljék az Erasmus+ programnak az ágazatra gyakorolt hatását, |
| --- | --- |

—

hozzák létre a turisztikai szakiskolák, főiskolák és egyetemek hálózatát, valamint értékeljék az Erasmus+ programnak az ágazatra gyakorolt hatását,

| — | alapítsanak egy európai turisztikai akadémiát, és hozzák létre az európai turizmuskutatás Jean Monnet tanszékét; |
| --- | --- |

—

alapítsanak egy európai turisztikai akadémiát, és hozzák létre az európai turizmuskutatás Jean Monnet tanszékét;

| 43. | sürgeti a tagállamokat, régiókat és városokat, hogy a migránsokat és menedékkérőket gyorsabb ütemben integrálják a munkaerőpiacba, hasznosítsák a migránsok nyelvi és szakmai készségeit, és ezeket bővítsék tanfolyamok segítségével; |
| --- | --- |

43.

sürgeti a tagállamokat, régiókat és városokat, hogy a migránsokat és menedékkérőket gyorsabb ütemben integrálják a munkaerőpiacba, hasznosítsák a migránsok nyelvi és szakmai készségeit, és ezeket bővítsék tanfolyamok segítségével;

Turizmus és európai polgárság

| 44. | hangsúlyozza, hogy az európai polgárok az EU-ban turistaként megtapasztalják, hogy ők az uniós jog által védett fogyasztók, akik szabadon mozoghatnak az uniós belső piacon és a schengeni övezetben. A turizmus tehát nagy jelentőséggel bír az európai polgárság érzésének tudatosításában és a kölcsönös megértés előmozdításában. Ezért ösztönzőket kell létrehozni ahhoz, hogy az európai polgárok nagyobb arányban töltsék szabadságukat Európában. Az RB arra kéri az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy a szubszidiaritás elvének tiszteletben tartása mellett és a többszintű kormányzás alkalmazásával fontolják meg az alábbiakat:






  — | 18. születésnapjukra ajándékozzanak ingyenes InterRail-bérletet a fiatal európai polgároknak, hogy felfedezhessék és jobban megismerhessék Európát, amint azt az Európai Parlament javasolta (22); |
| --- | --- | --- |

44.

hangsúlyozza, hogy az európai polgárok az EU-ban turistaként megtapasztalják, hogy ők az uniós jog által védett fogyasztók, akik szabadon mozoghatnak az uniós belső piacon és a schengeni övezetben. A turizmus tehát nagy jelentőséggel bír az európai polgárság érzésének tudatosításában és a kölcsönös megértés előmozdításában. Ezért ösztönzőket kell létrehozni ahhoz, hogy az európai polgárok nagyobb arányban töltsék szabadságukat Európában. Az RB arra kéri az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy a szubszidiaritás elvének tiszteletben tartása mellett és a többszintű kormányzás alkalmazásával fontolják meg az alábbiakat:

—

18. születésnapjukra ajándékozzanak ingyenes InterRail-bérletet a fiatal európai polgároknak, hogy felfedezhessék és jobban megismerhessék Európát, amint azt az Európai Parlament javasolta (22);

| — | egy ingyenes „európai polgárok utazási kártyája” segítségével, melyhez tagállamok, régiók és városok önkéntesen csatlakozhatnak, biztosítsanak kedvezményes árakat az EU-ban utazó uniós polgárok számára a tömegközlekedésben (a kerékpárszállítási és -bérlési költségeket is ideértve), múzeumokban stb. A kártya, melyet az RB és az Európai Bizottság weboldalán, valamennyi Europe Direct információs központban és a részt vevő turisztikai szervezetekben lehetne beszerezni, egy uniós országban kibocsátott személyi igazolvánnyal vagy útlevéllel együtt lenne érvényes; |
| --- | --- |

—

egy ingyenes „európai polgárok utazási kártyája” segítségével, melyhez tagállamok, régiók és városok önkéntesen csatlakozhatnak, biztosítsanak kedvezményes árakat az EU-ban utazó uniós polgárok számára a tömegközlekedésben (a kerékpárszállítási és -bérlési költségeket is ideértve), múzeumokban stb. A kártya, melyet az RB és az Európai Bizottság weboldalán, valamennyi Europe Direct információs központban és a részt vevő turisztikai szervezetekben lehetne beszerezni, egy uniós országban kibocsátott személyi igazolvánnyal vagy útlevéllel együtt lenne érvényes;

| — | hozzanak létre egy elektronikus európai utazási jelvényrendszert (a közösségi médiával is összekapcsolható „DiscoverYrope App” elnevezésű GPS-alkalmazást); |
| --- | --- |

—

hozzanak létre egy elektronikus európai utazási jelvényrendszert (a közösségi médiával is összekapcsolható „DiscoverYrope App” elnevezésű GPS-alkalmazást);

| — | hozzanak létre egy „európai utazóigazolványt”, amely fontos információkat tartalmazna a turistaként utazó uniós polgárok számára (fogyasztói jogok, egészségügyi ellátás, az Európán kívüli konzulátusok címei, segélyhívószámok, információk az „európai utazási kártyáról”); |
| --- | --- |

—

hozzanak létre egy „európai utazóigazolványt”, amely fontos információkat tartalmazna a turistaként utazó uniós polgárok számára (fogyasztói jogok, egészségügyi ellátás, az Európán kívüli konzulátusok címei, segélyhívószámok, információk az „európai utazási kártyáról”);

| 45. | kiemeli, hogy a turizmus fontos szerepet játszik a nemzetek közötti megértés erősítésében, és elősegíti a kultúrák jobb megismerését; |
| --- | --- |

45.

kiemeli, hogy a turizmus fontos szerepet játszik a nemzetek közötti megértés erősítésében, és elősegíti a kultúrák jobb megismerését;

| 46. | javasolja egy, az Európai Bizottság, az Európai Parlament és az RB által kiírandó médiadíj (turisztikai Oscar-díj) létrehozását, amely olyan (a nyomtatott sajtóban vagy az audiovizuális médiában megjelenő) dokumentációkat tüntet ki, melyek az európai kulturális és természeti örökségről, valamint az európai regionális vagy helyi turisztikai nevezetességekről szóló tudást közvetítik és hozzájárulnak az európai polgárság tudatosodásához; |
| --- | --- |

46.

javasolja egy, az Európai Bizottság, az Európai Parlament és az RB által kiírandó médiadíj (turisztikai Oscar-díj) létrehozását, amely olyan (a nyomtatott sajtóban vagy az audiovizuális médiában megjelenő) dokumentációkat tüntet ki, melyek az európai kulturális és természeti örökségről, valamint az európai regionális vagy helyi turisztikai nevezetességekről szóló tudást közvetítik és hozzájárulnak az európai polgárság tudatosodásához;

A turizmus külső dimenziója

| 47. | hangsúlyozza a belső piacnak és a schengeni övezetnek a határokon átnyúló turizmus és a közeli piacok szempontjából betöltött szerepét. Az RB nyomatékosan kéri az uniós tagállamokat, hogy biztosítsák a határok nélküli schengeni övezetet; |
| --- | --- |

47.

hangsúlyozza a belső piacnak és a schengeni övezetnek a határokon átnyúló turizmus és a közeli piacok szempontjából betöltött szerepét. Az RB nyomatékosan kéri az uniós tagállamokat, hogy biztosítsák a határok nélküli schengeni övezetet;

| 48. | üdvözli az Európai Bizottság által 2014. áprilisban elfogadott vízumcsomagot (23), és kiemeli, hogy a vízumkönnyítések döntő szerepet töltenek be abban, hogy a turistákat az Európába való látogatásra ösztönözzék (24). Ennek kapcsán gondosan egymáshoz kell mérni a biztonsági kérdéseket és a turizmus gazdasági hasznát; az RB üdvözli ennek kapcsán az Európai Utasinformációs és Engedélyezési Rendszer (ETIAS) (25) bevezetését, amely fokozza a vízummentességi megállapodások alapján a schengeni övezetbe történő beutazások biztonságosságát; |
| --- | --- |

48.

üdvözli az Európai Bizottság által 2014. áprilisban elfogadott vízumcsomagot (23), és kiemeli, hogy a vízumkönnyítések döntő szerepet töltenek be abban, hogy a turistákat az Európába való látogatásra ösztönözzék (24). Ennek kapcsán gondosan egymáshoz kell mérni a biztonsági kérdéseket és a turizmus gazdasági hasznát; az RB üdvözli ennek kapcsán az Európai Utasinformációs és Engedélyezési Rendszer (ETIAS) (25) bevezetését, amely fokozza a vízummentességi megállapodások alapján a schengeni övezetbe történő beutazások biztonságosságát;

| 49. | azt javasolja, hogy az idegenforgalomhoz kapcsolódó kérdésekkel és különösen a nem EU-tagállamokban tartózkodó európai turisták biztonságának garantálásával egy a helyi és regionális önkormányzatok euromediterrán közgyűlése (ARLEM) által készítendő jelentésben foglalkozzanak; |
| --- | --- |

49.

azt javasolja, hogy az idegenforgalomhoz kapcsolódó kérdésekkel és különösen a nem EU-tagállamokban tartózkodó európai turisták biztonságának garantálásával egy a helyi és regionális önkormányzatok euromediterrán közgyűlése (ARLEM) által készítendő jelentésben foglalkozzanak;

| 50. | támogatja az olyan újonnan létrejött platformokat, amelyek az EU nemzetközi partnerekkel, például Kínával való együttműködését szolgálják olyan kezdeményezések révén, mint az Európa-Kína „Egy övezet, egy út” (OBOR) kulturális és turizmusfejlesztő bizottság (26); |
| --- | --- |

50.

támogatja az olyan újonnan létrejött platformokat, amelyek az EU nemzetközi partnerekkel, például Kínával való együttműködését szolgálják olyan kezdeményezések révén, mint az Európa-Kína „Egy övezet, egy út” (OBOR) kulturális és turizmusfejlesztő bizottság (26);

A turizmus népszerűsítése

| 51. | teljes mértékben támogatja azt a döntést, hogy 2018 a kulturális örökség európai éve legyen, hiszen a turizmus a kapcsolódó kezdeményezések fontos motorja lesz, és kéri, hogy legyen majd egy az idegenforgalomnak szentelt európai év is; |
| --- | --- |

51.

teljes mértékben támogatja azt a döntést, hogy 2018 a kulturális örökség európai éve legyen, hiszen a turizmus a kapcsolódó kezdeményezések fontos motorja lesz, és kéri, hogy legyen majd egy az idegenforgalomnak szentelt európai év is;

| 52. | kéri, hogy a nemzeti turisztikai reklámokkal foglalkozó ernyőszervezetek és az Európai Turisztikai Bizottság egyeztessenek Európa harmadik országokban való közös népszerűsítéséről; |
| --- | --- |

52.

kéri, hogy a nemzeti turisztikai reklámokkal foglalkozó ernyőszervezetek és az Európai Turisztikai Bizottság egyeztessenek Európa harmadik országokban való közös népszerűsítéséről;

| 53. | ajánlja, hogy az idegenforgalmi kínálatot erősítsék meg, és igazítsák a konkrét országokhoz, célcsoportokhoz, ágazatokhoz stb., kiemelt figyelmet fordítva arra, hogy az információt világszerte vonzó és érthető módon, lehetőleg a legújabb kommunikációs eszközök alkalmazásával terjesszék. Az európai idegenforgalmi termékekről szóló tájékoztatás jobb elérhetősége fellendítheti a turisták áramlását mind Európán belül, mind pedig a földrajzilag távolabb eső országokból; |
| --- | --- |

53.

ajánlja, hogy az idegenforgalmi kínálatot erősítsék meg, és igazítsák a konkrét országokhoz, célcsoportokhoz, ágazatokhoz stb., kiemelt figyelmet fordítva arra, hogy az információt világszerte vonzó és érthető módon, lehetőleg a legújabb kommunikációs eszközök alkalmazásával terjesszék. Az európai idegenforgalmi termékekről szóló tájékoztatás jobb elérhetősége fellendítheti a turisták áramlását mind Európán belül, mind pedig a földrajzilag távolabb eső országokból;

| 54. | sürgeti az Európai Bizottságot, hogy behatóbban foglalkozzon a turizmus és a migrációs/menekülthullámok közötti interferenciákkal, vizsgálja meg a kulturális, gazdasági és társadalmi hatásokat, továbbá az RB-vel közösen növelje az érintett régiók esélyeinek lehetőségeit (munkaerőpiac stb.); |
| --- | --- |

54.

sürgeti az Európai Bizottságot, hogy behatóbban foglalkozzon a turizmus és a migrációs/menekülthullámok közötti interferenciákkal, vizsgálja meg a kulturális, gazdasági és társadalmi hatásokat, továbbá az RB-vel közösen növelje az érintett régiók esélyeinek lehetőségeit (munkaerőpiac stb.);

| 55. | ajánlja, hogy az Európai Bizottság






  — | lépjen fel az európai márkajelzés (EU-logó), a régiókon és országokon átnyúló márkapozicionálás kidolgozása és az európai értékesítési platformok érdekében (uniós marketingprogramok, pl. az Alpok vagy a Földközi-tenger térségére irányulóan), hogy Európát a távoli piacokon is népszerűsítse, bemutatva a régiók különleges szerepét, valamint természeti és kulturális örökségük sokféleségét (27); |
| --- | --- | --- |

55.

ajánlja, hogy az Európai Bizottság

—

lépjen fel az európai márkajelzés (EU-logó), a régiókon és országokon átnyúló márkapozicionálás kidolgozása és az európai értékesítési platformok érdekében (uniós marketingprogramok, pl. az Alpok vagy a Földközi-tenger térségére irányulóan), hogy Európát a távoli piacokon is népszerűsítse, bemutatva a régiók különleges szerepét, valamint természeti és kulturális örökségük sokféleségét (27);

| — | hozzon olyan intézkedéseket, amelyek az európai polgárokat jobban ösztönzik az Európában való üdülésre; fontolóra kellene venni az „európai polgárok utazási kártyája” modelljének kidolgozását, amellyel az utazók általános információkhoz juthatnának utazásuk megkönnyítéséhez és biztonságosabbá tételéhez, illetve különböző kedvezményeket kaphatnának Európán belüli utazásaik során; |
| --- | --- |

—

hozzon olyan intézkedéseket, amelyek az európai polgárokat jobban ösztönzik az Európában való üdülésre; fontolóra kellene venni az „európai polgárok utazási kártyája” modelljének kidolgozását, amellyel az utazók általános információkhoz juthatnának utazásuk megkönnyítéséhez és biztonságosabbá tételéhez, illetve különböző kedvezményeket kaphatnának Európán belüli utazásaik során;

| — | a www.visiteurope.com weboldalon hozzon létre egy uniós turisztikai „road show-t” és az európai kulturális útvonalak atlaszát
   (28); |
| --- | --- |

—

a www.visiteurope.com weboldalon hozzon létre egy uniós turisztikai „road show-t” és az európai kulturális útvonalak atlaszát
   (28);

| — | fontolja meg egy szabványosított európai besorolási és minőségbiztosítási rendszer létrehozását a nemzeti/regionális szállodabesorolási rendszerek (pl. a szállodák csillagokkal való minősítése), illetve a nemzeti szinten meghatározott minőségi normák kiegészítéseként; |
| --- | --- |

—

fontolja meg egy szabványosított európai besorolási és minőségbiztosítási rendszer létrehozását a nemzeti/regionális szállodabesorolási rendszerek (pl. a szállodák csillagokkal való minősítése), illetve a nemzeti szinten meghatározott minőségi normák kiegészítéseként;

Intézményközi együttműködés

| 56. | arra kéri az Európai Bizottságot, hogy vonja be az RB-t az éves európai turisztikai fórumba és tegye lehetővé részvételét az éves Európai Turisztikai Napon; |
| --- | --- |

56.

arra kéri az Európai Bizottságot, hogy vonja be az RB-t az éves európai turisztikai fórumba és tegye lehetővé részvételét az éves Európai Turisztikai Napon;

| 57. | kéri, hogy az Európai Parlament illetékes bizottságai és testületei, valamint az RB évente egyeztessenek a turizmusról. A viták keretében közös meghallgatást is tarthatnának az ágazatban érintett érdekcsoportok részvételével; |
| --- | --- |

57.

kéri, hogy az Európai Parlament illetékes bizottságai és testületei, valamint az RB évente egyeztessenek a turizmusról. A viták keretében közös meghallgatást is tarthatnának az ágazatban érintett érdekcsoportok részvételével;

| 58. | arra kéri a Tanács következő elnökségeit, hogy vegyék napirendre az európai turizmus kérdéseit, és azok megvitatásába vonják be az RB képviselőit is; |
| --- | --- |

58.

arra kéri a Tanács következő elnökségeit, hogy vegyék napirendre az európai turizmus kérdéseit, és azok megvitatásába vonják be az RB képviselőit is;

| 59. | támogatja a Turizmus a növekedésért és munkahelyteremtésért c. kiáltványt (29), amely az idegenforgalomban érintett európai állami és magánszereplők kezdeményezése, és felajánlja, hogy csatlakozik ahhoz, hogy közösen küzdhessenek azért, hogy Európa vonzó célpont maradjon, és hogy biztosítva legyen az idegenforgalmi ágazat jövőbeli hozzájárulása Európa gazdasági, társadalmi és területi kohéziójához; |
| --- | --- |

59.

támogatja a Turizmus a növekedésért és munkahelyteremtésért c. kiáltványt (29), amely az idegenforgalomban érintett európai állami és magánszereplők kezdeményezése, és felajánlja, hogy csatlakozik ahhoz, hogy közösen küzdhessenek azért, hogy Európa vonzó célpont maradjon, és hogy biztosítva legyen az idegenforgalmi ágazat jövőbeli hozzájárulása Európa gazdasági, társadalmi és területi kohéziójához;

| 60. | arra kéri az UNWTO-t, hogy az európai turizmus fejlesztése érdekében támogassa kezdeményezését; |
| --- | --- |

60.

arra kéri az UNWTO-t, hogy az európai turizmus fejlesztése érdekében támogassa kezdeményezését;

| 61. | a felelős turisztikai politikák és gyakorlatok kormányzati és magánszférabeli népszerűsítését sürgeti az Idegenforgalmi Világszervezet (UNWTO) globális turisztikai etikai kódexének elveivel összhangban, amely a fenntartható, felelős és egyetemesen hozzáférhető turizmus fejlesztésének olyan átfogó keretét képezi, amely figyelembe veszi annak valamennyi gazdasági, társadalmi, kulturális és környezeti dimenzióját; |
| --- | --- |

61.

a felelős turisztikai politikák és gyakorlatok kormányzati és magánszférabeli népszerűsítését sürgeti az Idegenforgalmi Világszervezet (UNWTO) globális turisztikai etikai kódexének elveivel összhangban, amely a fenntartható, felelős és egyetemesen hozzáférhető turizmus fejlesztésének olyan átfogó keretét képezi, amely figyelembe veszi annak valamennyi gazdasági, társadalmi, kulturális és környezeti dimenzióját;

| 62. | különös hangsúlyt fektet a turizmus társadalmi elszámoltathatóságára, továbbá sürgeti az európai és a nem európai polgárokat, hogy tájékozott és felelős turisták és utazók legyenek, és tartsák tiszteletben a helyi szokásokat és kultúrákat; |
| --- | --- |

62.

különös hangsúlyt fektet a turizmus társadalmi elszámoltathatóságára, továbbá sürgeti az európai és a nem európai polgárokat, hogy tájékozott és felelős turisták és utazók legyenek, és tartsák tiszteletben a helyi szokásokat és kultúrákat;

Kelt Brüsszelben, 2016. december 7-én.

a Régiók Európai Bizottsága elnöke

Markku MARKKULA

---

(1)  Az ENSZ Idegenforgalmi Világszervezetének (UNWTO) adatai, amelyeket az Eurostat 2016. évi regionális évkönyve idéz.

1

(2)  COM(2009) 248 final, „A balti-tengeri régióra vonatkozó európai uniós stratégia”; COM(2014) 357, „Az Európai Unió adriai- és jón-tengeri régióra vonatkozó stratégiája”; COM(2010) 715, „Az Európai Unió Duna régióra vonatkozó stratégiája”; COM(2015) 366 final, „Az Alpok-régióra vonatkozó európai uniós stratégia”.

2

(3)  Ilyen platformokra példa a Network of European Regions for Competitive and Sustainable Tourism (NECSTouR – Európai régiók hálózata a versenyképes és fenntartható idegenforgalomért).

3

(4)  Például turizmus és mezőgazdaság, turizmus és jóllét, turizmus és fürdők, turizmus és sport, turizmus és helyi kézműipar, kreatív kulturális iparágak, ipar és múzeumok.

4

(5)  Legkülső, távoli és hegyvidéki területek, szigetek és partvidéki területek, határon átnyúló régiók, demográfiai kihívásokkal szembesülő régiók, kulturális és természeti szempontból fontos helyek, új és már jól ismert úti célok.

5

(6)  „Zöld útvonalak”, irányítás a nap vagy a hét bizonyos szakaszában alkalmazott úthasználati díjak révén, csökkentett árú hajóutak/turistáknak szóló jegyek a tömegközlekedésben (különösen a vasúti közlekedésben).

6

(7)  Akadálymentes intermodális közlekedési módok és jegyárusítási szolgáltatások.

7

(8)  Például autókat szállító vonatok, kerékpárszállítás a határon átnyúló vonatokon.

8

(9)  „Guide on EU Funding for the tourism sector 2014–2020” [Útmutató a turisztikai ágazat uniós finanszírozásáról 2014–2020]. http://ec.europa.eu/DocsRoom/documents/18164/attachments/1/translations/en/renditions/pdf.

9

(10)  http://www.thealps.travel/en.

10

(11)  COR-2016-02559-00-00-DECL-REF.

11

(12)  A Bizottság 185/2010/EU rendelete (2010. március 4.) a közös légiközlekedés-védelmi alapkövetelmények végrehajtásához szükséges részletes intézkedések meghatározásáról (HL L 55., 2010.3.5., 1. o.).

12

(13)  Borturisztika, gasztronómia, ökoturizmus, nyelvtanulási célú turizmus, aktív pihenést célzó és kerékpáros turizmus, vidéki élet, hagyományok, vallás, művészet, oktatás, kutatás, különféle új sportágak, tudományos és kongresszusturizmus, üzleti turizmus (MICE-turizmus: Meetings, Incentives, Conventions and Exhibitions) stb.

13

(14)  Pl. diverzifikált kínálat a wellness, a kultúra, a sport területén, idényfüggetlen termékek az egész éves működés érdekében, modellek a különböző üdülési formák és tevékenységek éghajlatra gyakorolt hatásainak felmérésére.

14

(15)  A NECSTouR régiók példáját követve.

15

(16)  http://hotelenergysolutions.net/.

16

(17)  http://www.nezeh.eu/home/index.html.

17

(18)  „Mapping and performance check of the supply side of tourism education and training” [A turisztikai oktatás és képzés kínálati oldalának feltérképezése és teljesítményértékelése], Európai Bizottság, 2016. COM(2014) 86, „A part menti és tengeri turisztikai ágazat európai növekedési és foglalkoztatási stratégiája”.

18

(19)  Az ESZSZ állásfoglalása a be nem jelentett munkavégzésről, 2014. március (https://www.etuc.org/documents/etuc-resolution-undeclared-work#.WA9SumeXCUk).

19

(20)  https://sustainabledevelopment.un.org/.

20

(21)  Parliament Magazine, 437. szám, 2016. június 27., 28–29. o.; pl. „Youth on the SPOT – különleges idegenforgalmi partnerség (SPOT)”.

21

(22)  A meghatározott időn belül a részt vevő országokban és azok között korlátlan utazást lehetővé tevő ingyenes InterRail-bérletek elképzelését az Európai Parlament 2016. október 3. és 6. között Strasbourgban tartott plenáris ülésén vitatták meg.

22

(23)  COM(2012) 649 final, „A közös vízumpolitika végrehajtása és fejlesztése az EU-n belüli növekedés élénkítése céljából”.

23

(24)  „Improving the Visa Regimes of European Nations to Grow Tourism: A view from the European Travel Commission” [Az európai nemzetek vízumrendszereinek fejlesztése a turizmus növekedése érdekében: Az Európai Turisztikai Bizottság álláspontja], ETC, 2015.

24

(25)  COM(2016) 731 final, Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az Európai Utasinformációs és Engedélyezési Rendszer létrehozásáról és az 515/2014/EU, a 2016/399/EU és a 2016/1624/EU rendelet módosításáról.

25

(26)  Parliament Magazine, 437. szám, 2016. június 27., 28. o.

26

(27)  „Turizmussal a növekedésért és munkahelyekért”, Európai turisztikai kiáltvány, 2016 (http://www.tourismmanifesto.eu/).

27

(28)  A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának „A kulturális örökség integrált európai megközelítése felé” (COM(2014) 477 final).

28

(29)  http://www.tourismmanifesto.eu/the-manifesto.

29

---

| 9.6.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 185/24 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 185/24

---

A Régiók Európai Bizottsága véleménye – Közösségi gazdaság és online platformok: a városok és régiók közös álláspontja

(2017/C 185/04)

| Előadó: | Benedetta BRIGHENTI (IT/PES), Castelnuovo Rangone polgármester-helyettese (Modena tartomány) |
| --- | --- |
| Referenciaszövegek: | A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Online platformok és a digitális egységes piac – Lehetőség és kihívás Európa számára
  COM(2016) 288 final
  A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: A közösségi gazdaságra vonatkozó európai menetrend
  COM(2016) 356 final |

Előadó:

Benedetta BRIGHENTI (IT/PES), Castelnuovo Rangone polgármester-helyettese (Modena tartomány)

Referenciaszövegek:

A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Online platformok és a digitális egységes piac – Lehetőség és kihívás Európa számára

COM(2016) 288 final

A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: A közösségi gazdaságra vonatkozó európai menetrend

COM(2016) 356 final

I.   ÁLTALÁNOS MEGJEGYZÉSEK

A RÉGIÓK EURÓPAI BIZOTTSÁGA

| 1. | megjegyzi, hogy azáltal, hogy a 2016. június 2-án kiadott közleményének „A közösségi gazdaságra vonatkozó menetrend” címet adta, az Európai Bizottság megerősítette, hogy az átfogóbb „megosztásalapú gazdaság” helyett inkább a „közösségi gazdaság” kifejezést kívánja használni; |
| --- | --- |

1.

megjegyzi, hogy azáltal, hogy a 2016. június 2-án kiadott közleményének „A közösségi gazdaságra vonatkozó menetrend” címet adta, az Európai Bizottság megerősítette, hogy az átfogóbb „megosztásalapú gazdaság” helyett inkább a „közösségi gazdaság” kifejezést kívánja használni;

| 2. | úgy véli, hogy az említett közleményben található hivatkozás a közösségi gazdaság „nonprofit” oldalára – „a közösségi gazdaság keretében zajló ügyletek általában nem járnak tulajdonjog átruházásával, elvégzésük nyereségorientált vagy nonprofit formában is történhet” – nem elegendő, amennyiben a közösségi gazdaság által előidézett változások és újítások nem korlátozódnak a szolgáltatásokkal kapcsolatos kereslet-kínálat kölcsönhatásából fakadó hatásokra; |
| --- | --- |

2.

úgy véli, hogy az említett közleményben található hivatkozás a közösségi gazdaság „nonprofit” oldalára – „a közösségi gazdaság keretében zajló ügyletek általában nem járnak tulajdonjog átruházásával, elvégzésük nyereségorientált vagy nonprofit formában is történhet” – nem elegendő, amennyiben a közösségi gazdaság által előidézett változások és újítások nem korlátozódnak a szolgáltatásokkal kapcsolatos kereslet-kínálat kölcsönhatásából fakadó hatásokra;

| 3. | nagyra értékeli a közösségi gazdaság iránti nyitottságot, amelyről az Európai Bizottság e dokumentum révén tanúbizonyságot tesz. A tagállamoknak, valamint a helyi és regionális önkormányzatoknak szükségük van egy közös szabályozási keretre, amely irány- és útmutatást nyújt; |
| --- | --- |

3.

nagyra értékeli a közösségi gazdaság iránti nyitottságot, amelyről az Európai Bizottság e dokumentum révén tanúbizonyságot tesz. A tagállamoknak, valamint a helyi és regionális önkormányzatoknak szükségük van egy közös szabályozási keretre, amely irány- és útmutatást nyújt;

| 4. | megerősíti, hogy mivel a jelenség egyértelműen több szintet is érint, egy többszintű, a különböző intézményi szintek közötti szoros és folyamatos kölcsönhatások és együttműködés által kísért megközelítésre van szükség; |
| --- | --- |

4.

megerősíti, hogy mivel a jelenség egyértelműen több szintet is érint, egy többszintű, a különböző intézményi szintek közötti szoros és folyamatos kölcsönhatások és együttműködés által kísért megközelítésre van szükség;

| 5. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az Európai Bizottság 2017. évi munkaprogramja egyáltalán nem tartalmaz javaslatot a közösségi gazdaságra vonatkozó európai menetrend nyomon követését illetően. Pedig a vonatkozó európai jogszabályok nem tűnnek egységesnek, és a platformok és résztvevőik közötti szerződéses kapcsolatok kerete is bizonytalannak látszik; |
| --- | --- |

5.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az Európai Bizottság 2017. évi munkaprogramja egyáltalán nem tartalmaz javaslatot a közösségi gazdaságra vonatkozó európai menetrend nyomon követését illetően. Pedig a vonatkozó európai jogszabályok nem tűnnek egységesnek, és a platformok és résztvevőik közötti szerződéses kapcsolatok kerete is bizonytalannak látszik;

| 6. | figyelembe véve, hogy ez az új gazdaság számos tekintetben a polgárok és a fogyasztók aktív szerepvállalására támaszkodik, úgy véli, hogy olyan szabályozási megközelítésre van szükség, amely a többszintű kormányzásra, a részvételre, az arányosságra és a bürokrácia elkerülésére épül; |
| --- | --- |

6.

figyelembe véve, hogy ez az új gazdaság számos tekintetben a polgárok és a fogyasztók aktív szerepvállalására támaszkodik, úgy véli, hogy olyan szabályozási megközelítésre van szükség, amely a többszintű kormányzásra, a részvételre, az arányosságra és a bürokrácia elkerülésére épül;

II.   AJÁNLÁSOK

| 7. | kéri, hogy az e területre vonatkozó jövőbeni kezdeményezésekről az Európai Bizottság végezzen szigorú területi hatásvizsgálatot, amelynek szükségességére rávilágított az RB által e témáról rendezett, a városi hatásvizsgálat szakértőinek szóló szeminárium (1); rámutat a jelenség kiemelkedő helyi és regionális vetületére, mivel számos közösségi gazdasági kezdeményezés jelentős hatást fejt ki elsősorban a városok szintjén, valamint gyakran képezik helyi és/vagy regionális szintű besorolás, szabályozás és olykor adózás tárgyát; |
| --- | --- |

7.

kéri, hogy az e területre vonatkozó jövőbeni kezdeményezésekről az Európai Bizottság végezzen szigorú területi hatásvizsgálatot, amelynek szükségességére rávilágított az RB által e témáról rendezett, a városi hatásvizsgálat szakértőinek szóló szeminárium (1); rámutat a jelenség kiemelkedő helyi és regionális vetületére, mivel számos közösségi gazdasági kezdeményezés jelentős hatást fejt ki elsősorban a városok szintjén, valamint gyakran képezik helyi és/vagy regionális szintű besorolás, szabályozás és olykor adózás tárgyát;

| 8. | egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy kerülni kell a szabályok szétaprózását, és kéri, hogy ennek a célnak a követése annak biztosítása érdekében történjen, hogy a helyi és regionális gazdaságok kiaknázzák a közösségi gazdaság előnyeit. Ezért azt is kéri, hogy az Európai Bizottság vegye figyelembe a szolgáltatási irányelv 4. cikkének (8) bekezdésében meghatározott „közérdeken alapuló kényszerítő indokok” helyi és regionális dimenzióját; |
| --- | --- |

8.

egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy kerülni kell a szabályok szétaprózását, és kéri, hogy ennek a célnak a követése annak biztosítása érdekében történjen, hogy a helyi és regionális gazdaságok kiaknázzák a közösségi gazdaság előnyeit. Ezért azt is kéri, hogy az Európai Bizottság vegye figyelembe a szolgáltatási irányelv 4. cikkének (8) bekezdésében meghatározott „közérdeken alapuló kényszerítő indokok” helyi és regionális dimenzióját;

| 9. | hangsúlyozza, hogy egy olyan horizontális jelenséget, mint a közösségi gazdaság, az EU városfejlesztési menetrendjének keretében kell kezelni, különös tekintettel az Amszterdami Paktum egyik kiemelt témájára, a digitális átállásra; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza, hogy egy olyan horizontális jelenséget, mint a közösségi gazdaság, az EU városfejlesztési menetrendjének keretében kell kezelni, különös tekintettel az Amszterdami Paktum egyik kiemelt témájára, a digitális átállásra;

| 10. | elengedhetetlennek tartja egy olyan holisztikus megközelítés kialakítását, amely képes figyelembe venni az ezekből a már meglévő és az új technológiák segítségével működő irányítási, megosztási, illetve áru- és szolgáltatáskereskedelmi rendszerekből fakadó gazdasági, társadalmi és környezeti gazdagságot; |
| --- | --- |

10.

elengedhetetlennek tartja egy olyan holisztikus megközelítés kialakítását, amely képes figyelembe venni az ezekből a már meglévő és az új technológiák segítségével működő irányítási, megosztási, illetve áru- és szolgáltatáskereskedelmi rendszerekből fakadó gazdasági, társadalmi és környezeti gazdagságot;

| 11. | hangsúlyozza, hogy egy gyors intézkedés, amely a széttagoltság elkerülését célozza, összetettsége ellenére jóval könnyebb megoldás lenne, mint a 28 nemzeti keret és számtalan helyi és regionális szabály utólagos összehangolása; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza, hogy egy gyors intézkedés, amely a széttagoltság elkerülését célozza, összetettsége ellenére jóval könnyebb megoldás lenne, mint a 28 nemzeti keret és számtalan helyi és regionális szabály utólagos összehangolása;

| 12. | úgy véli, hogy a túl sok szabályozó intézkedés elnyomja az innovációt; ugyanakkor arra is felhívja a figyelmet, hogy szabályozó intézkedések nélkül bizonytalanság léphet fel, amely akadályozza a beruházásokat és az ágazat fejlődését; |
| --- | --- |

12.

úgy véli, hogy a túl sok szabályozó intézkedés elnyomja az innovációt; ugyanakkor arra is felhívja a figyelmet, hogy szabályozó intézkedések nélkül bizonytalanság léphet fel, amely akadályozza a beruházásokat és az ágazat fejlődését;

| 13. | úgy véli, hogy e kérdés a digitális szakadék csökkentésének szükségességét tekintve is lényeges. A fent említett gazdaságok nem egységes módon történő kezelése növelheti a vidéki és városi területek közötti szakadékot; |
| --- | --- |

13.

úgy véli, hogy e kérdés a digitális szakadék csökkentésének szükségességét tekintve is lényeges. A fent említett gazdaságok nem egységes módon történő kezelése növelheti a vidéki és városi területek közötti szakadékot;

| 14. | megjegyzi, hogy az egyesült államokbeli vállalatok erős túlsúlyban vannak a közösségi gazdaságban, és hangsúlyozza, hogy egyértelmű, a szubszidiaritás és az arányosság elvét tiszteletben tartó uniós szintű szabályok bevezetése lehetővé tenné az európai induló innovatív vállalkozások számára, hogy növekedjenek és globális szinten versenyképesebbé váljanak; egyébiránt úgy véli, hogy figyelembe kellene venni a közösségi vagy megosztásalapú gazdaság terén történő európai szintű cselekvés hiányából fakadó költségeket (2); |
| --- | --- |

14.

megjegyzi, hogy az egyesült államokbeli vállalatok erős túlsúlyban vannak a közösségi gazdaságban, és hangsúlyozza, hogy egyértelmű, a szubszidiaritás és az arányosság elvét tiszteletben tartó uniós szintű szabályok bevezetése lehetővé tenné az európai induló innovatív vállalkozások számára, hogy növekedjenek és globális szinten versenyképesebbé váljanak; egyébiránt úgy véli, hogy figyelembe kellene venni a közösségi vagy megosztásalapú gazdaság terén történő európai szintű cselekvés hiányából fakadó költségeket (2);

Meghatározás

| 15. | úgy véli, hogy a megosztáson/együttműködésen/részvételen/kapcsolaton alapuló új megközelítés az erejét nemcsak az új technológiákból meríti, hanem a bizalomból és a felelősségből is, valamint gazdasági és társadalmi, illetve „tapasztalati” értékkel rendelkezik; |
| --- | --- |

15.

úgy véli, hogy a megosztáson/együttműködésen/részvételen/kapcsolaton alapuló új megközelítés az erejét nemcsak az új technológiákból meríti, hanem a bizalomból és a felelősségből is, valamint gazdasági és társadalmi, illetve „tapasztalati” értékkel rendelkezik;

| 16. | úgy véli, hogy a megosztásalapú/közösségi gazdaságban tevékenykedő és hosszú távú elképzelésekkel rendelkező üzleti szervezeteknek aktív szerepet kellene játszaniuk az ágazat jövőbeli politikáinak kialakításában; |
| --- | --- |

16.

úgy véli, hogy a megosztásalapú/közösségi gazdaságban tevékenykedő és hosszú távú elképzelésekkel rendelkező üzleti szervezeteknek aktív szerepet kellene játszaniuk az ágazat jövőbeli politikáinak kialakításában;

| 17. | kiemelt fontosságúnak tartja olyan paraméterek és értékek azonosítását és meghatározását, amelyeket támogatni és védeni kívánunk annak érdekében, hogy az új paradigma ne öltsön olyan formát, amely „nem jellemző ránk”, illetve hogy az új paradigma társadalmi szempontból fenntartható legyen. Ez az igény konkrét formában megnyilvánul például a vendéglátóipari ágazatban, ahol fennáll a veszély, hogy tisztességtelen verseny alakul ki a közösségi gazdaság szolgáltatásai és a hagyományos tevékenységek között, illetve hogy az árak emelésével vagy az épületek használatának megváltoztatásával befolyásolhatják az ingatlanpiacot. A kérdés, amellyel helyi szinten kell foglalkozni, az, hogy a közösségi gazdaság keretében működő platformok mennyire egészítik ki a meglévő lakóingatlanokat és hagyományos szállodákat üzemeltetők tevékenységét; |
| --- | --- |

17.

kiemelt fontosságúnak tartja olyan paraméterek és értékek azonosítását és meghatározását, amelyeket támogatni és védeni kívánunk annak érdekében, hogy az új paradigma ne öltsön olyan formát, amely „nem jellemző ránk”, illetve hogy az új paradigma társadalmi szempontból fenntartható legyen. Ez az igény konkrét formában megnyilvánul például a vendéglátóipari ágazatban, ahol fennáll a veszély, hogy tisztességtelen verseny alakul ki a közösségi gazdaság szolgáltatásai és a hagyományos tevékenységek között, illetve hogy az árak emelésével vagy az épületek használatának megváltoztatásával befolyásolhatják az ingatlanpiacot. A kérdés, amellyel helyi szinten kell foglalkozni, az, hogy a közösségi gazdaság keretében működő platformok mennyire egészítik ki a meglévő lakóingatlanokat és hagyományos szállodákat üzemeltetők tevékenységét;

| 18. | a jogok védelme, illetve az európai szintű egységesség és jogbiztonság érdekében elengedhetetlennek tartja, hogy ahol csak lehetséges, továbbá a szubszidiaritás és az arányosság elvének maradéktalan tiszteletben tartása mellett hasonló fogalmakat és fogalommeghatározásokat alkalmazzanak. Szükségesnek tartja, hogy az EU világosabban határozza meg a „szolgáltató”, a „munkaadó” és a „munkavállaló” fogalmát, illetve oldja meg a fogyasztók közötti és a kereskedők közötti kapcsolatokkal összefüggő problémákat az online platformokon, hogy meg lehessen határozni a hivatkozási alapul szolgáló jogokat és jogszabályokat; |
| --- | --- |

18.

a jogok védelme, illetve az európai szintű egységesség és jogbiztonság érdekében elengedhetetlennek tartja, hogy ahol csak lehetséges, továbbá a szubszidiaritás és az arányosság elvének maradéktalan tiszteletben tartása mellett hasonló fogalmakat és fogalommeghatározásokat alkalmazzanak. Szükségesnek tartja, hogy az EU világosabban határozza meg a „szolgáltató”, a „munkaadó” és a „munkavállaló” fogalmát, illetve oldja meg a fogyasztók közötti és a kereskedők közötti kapcsolatokkal összefüggő problémákat az online platformokon, hogy meg lehessen határozni a hivatkozási alapul szolgáló jogokat és jogszabályokat;

| 19. | amint az előző véleményében már szerepelt, „úgy véli azonban, hogy a meglévő piacokra vonatkozó szabályokat rendszeresen felül kell vizsgálni annak ellenőrzése érdekében, hogy elő tudják-e mozdítani a folytonos innovációt. A körforgásos gazdaságról és a digitális egységes piacról szóló vita olyan terület lehet, ahol a megosztásalapú gazdaságot figyelembe kell venni” (3); |
| --- | --- |

19.

amint az előző véleményében már szerepelt, „úgy véli azonban, hogy a meglévő piacokra vonatkozó szabályokat rendszeresen felül kell vizsgálni annak ellenőrzése érdekében, hogy elő tudják-e mozdítani a folytonos innovációt. A körforgásos gazdaságról és a digitális egységes piacról szóló vita olyan terület lehet, ahol a megosztásalapú gazdaságot figyelembe kell venni” (3);

| 20. | sajnálatát fejezi ki ugyanakkor amiatt, hogy nem történt utalás arra, hogy a helyi és regionális önkormányzatokat be kívánnák vonni a jövőbeni elemzésekbe, valamint amiatt, hogy a tagállamok túl nagy mozgásteret kaptak. Ez a széttagoltság veszélyét hordozza magában, amelyet el kell kerülni; |
| --- | --- |

20.

sajnálatát fejezi ki ugyanakkor amiatt, hogy nem történt utalás arra, hogy a helyi és regionális önkormányzatokat be kívánnák vonni a jövőbeni elemzésekbe, valamint amiatt, hogy a tagállamok túl nagy mozgásteret kaptak. Ez a széttagoltság veszélyét hordozza magában, amelyet el kell kerülni;

| 21. | úgy véli, hogy az Európai Bizottság közleménye elemeket és kritériumokat biztosít az értékeléshez, ugyanakkor nem ad teljes választ, és emiatt elkerülhetetlenül eltérő értelmezésekhez és az egységes piac további széttagoltságához vezet; ezért azt ajánlja az Európai Bizottságnak, hogy tegyen javaslatot egy olyan egyértelmű jogi keretre, amely garantálja a tisztességes verseny elveinek érvényesülését; ezzel összefüggésben sajnálja, hogy úgy látszik, az Európai Bizottság megközelítése szerint az európai jogalkotó feladata kimerül bizonyos számú bírósági ítélet (4) jóváhagyásában, többek között azzal a kérdéssel kapcsolatban is, hogy pontosan mit takar a „szállítás” kizárása a szolgáltatásokról szóló 2006/123/EK irányelv 2. cikkének hatálya alól; |
| --- | --- |

21.

úgy véli, hogy az Európai Bizottság közleménye elemeket és kritériumokat biztosít az értékeléshez, ugyanakkor nem ad teljes választ, és emiatt elkerülhetetlenül eltérő értelmezésekhez és az egységes piac további széttagoltságához vezet; ezért azt ajánlja az Európai Bizottságnak, hogy tegyen javaslatot egy olyan egyértelmű jogi keretre, amely garantálja a tisztességes verseny elveinek érvényesülését; ezzel összefüggésben sajnálja, hogy úgy látszik, az Európai Bizottság megközelítése szerint az európai jogalkotó feladata kimerül bizonyos számú bírósági ítélet (4) jóváhagyásában, többek között azzal a kérdéssel kapcsolatban is, hogy pontosan mit takar a „szállítás” kizárása a szolgáltatásokról szóló 2006/123/EK irányelv 2. cikkének hatálya alól;

| 22. | üdvözli az Európai Bizottság megközelítését, amely többek között a bizottsági szolgálati munkadokumentumban összegyűjtött adatoknak köszönhetően ismerteti a közösségi gazdaságban rejlő gazdasági lehetőségeket. Ugyanakkor javasolja nemcsak a pénzben kifejezhető gazdasági nyereség, hanem a közösségi tevékenységekből fakadó környezeti és társadalmi haszon és megtakarítás elemzését és elismerését is. Az RB ezért azt ajánlja, hogy határozzák meg a legjobb módszert a megosztás hasznának tanulmányozására és nyomon követésére, mert a megosztás ily módon a körforgásos gazdaság elismert, aktív részévé válhat; |
| --- | --- |

22.

üdvözli az Európai Bizottság megközelítését, amely többek között a bizottsági szolgálati munkadokumentumban összegyűjtött adatoknak köszönhetően ismerteti a közösségi gazdaságban rejlő gazdasági lehetőségeket. Ugyanakkor javasolja nemcsak a pénzben kifejezhető gazdasági nyereség, hanem a közösségi tevékenységekből fakadó környezeti és társadalmi haszon és megtakarítás elemzését és elismerését is. Az RB ezért azt ajánlja, hogy határozzák meg a legjobb módszert a megosztás hasznának tanulmányozására és nyomon követésére, mert a megosztás ily módon a körforgásos gazdaság elismert, aktív részévé válhat;

| 23. | úgy véli, hogy ha olyan egyablakos rendszert hoznának létre a megosztásalapú/közösségi gazdaságban tevékenykedő vállalkozók részére, amely egy helyre gyűjtené össze az összes vállalkozástámogatási szolgáltatást, akkor az segítséget jelenthetne abban, hogy jobban elterjedjenek a megosztásalapú/közösségi gazdasági tevékenységek; |
| --- | --- |

23.

úgy véli, hogy ha olyan egyablakos rendszert hoznának létre a megosztásalapú/közösségi gazdaságban tevékenykedő vállalkozók részére, amely egy helyre gyűjtené össze az összes vállalkozástámogatási szolgáltatást, akkor az segítséget jelenthetne abban, hogy jobban elterjedjenek a megosztásalapú/közösségi gazdasági tevékenységek;

Piacrajutási követelmények

| 24. | felteszi a kérdést, hogy a „szolgáltató” szolgáltatási irányelv szerinti fogalommeghatározása még mindig megfelelő-e, mivel a jelenlegi megfogalmazás mindennemű gazdasági tevékenységet felölel, beleértve a számos, magánszemélyek közötti, rendkívül ritka és nem szakmai tevékenységet; |
| --- | --- |

24.

felteszi a kérdést, hogy a „szolgáltató” szolgáltatási irányelv szerinti fogalommeghatározása még mindig megfelelő-e, mivel a jelenlegi megfogalmazás mindennemű gazdasági tevékenységet felölel, beleértve a számos, magánszemélyek közötti, rendkívül ritka és nem szakmai tevékenységet;

| 25. | úgy véli, hogy különösen hasznos lenne „minőségi” és „mennyiségi” jellegű piacrajutási „határértékeket” rögzíteni annak meghatározása érdekében, hogy kire vonatkoznak a piacrajutási követelmények, ugyanakkor azon tevékenységek terjedésének megelőzése érdekében is, amelyek a közösségi gazdaság színe alatt megkerülhetik a jogszabályokat és szabályzatokat; |
| --- | --- |

25.

úgy véli, hogy különösen hasznos lenne „minőségi” és „mennyiségi” jellegű piacrajutási „határértékeket” rögzíteni annak meghatározása érdekében, hogy kire vonatkoznak a piacrajutási követelmények, ugyanakkor azon tevékenységek terjedésének megelőzése érdekében is, amelyek a közösségi gazdaság színe alatt megkerülhetik a jogszabályokat és szabályzatokat;

A felhasználók védelme

| 26. | úgy véli, hogy az Európai Bizottságnak pontosítania kell a „kereskedő” fogalommeghatározására vonatkozó iránymutatásokat; úgy ítéli meg, hogy a nyereségszerzési cél hiánya esetén a szolgáltató nem minősülhet kereskedőnek, továbbá a kínált szolgáltatások gyakoriságán alapuló uniós határértékeket kell alkalmazni; |
| --- | --- |

26.

úgy véli, hogy az Európai Bizottságnak pontosítania kell a „kereskedő” fogalommeghatározására vonatkozó iránymutatásokat; úgy ítéli meg, hogy a nyereségszerzési cél hiánya esetén a szolgáltató nem minősülhet kereskedőnek, továbbá a kínált szolgáltatások gyakoriságán alapuló uniós határértékeket kell alkalmazni;

| 27. | megjegyzi, hogy az értékelések és minősítések – a törvényi előírásokkal együtt – lényeges tényezőként járulhatnak hozzá a fogyasztók bizalmának és védelmének biztosításához, valamint hangsúlyozza, hogy a platformoknak fokozottan fel kellene lépniük a hamis termékismertetők ellen; |
| --- | --- |

27.

megjegyzi, hogy az értékelések és minősítések – a törvényi előírásokkal együtt – lényeges tényezőként járulhatnak hozzá a fogyasztók bizalmának és védelmének biztosításához, valamint hangsúlyozza, hogy a platformoknak fokozottan fel kellene lépniük a hamis termékismertetők ellen;

Foglalkoztatási és szociális szempontok

| 28. | megjegyzi ugyanakkor, hogy úgy tűnik, hogy a közösségi gazdaság keretében történő munkavégzés számos formája félúton helyezkedik el a munkaviszony és az egyéni vállalkozóként való munkavégzés között, és ez a helyzet fontos kérdéseket vet fel a munkakörülmények, az egészség és a biztonság, az egészségbiztosítás, a fizetett betegszabadság, az álláskeresési ellátás és az öregségi nyugdíj tekintetében; hangsúlyozza, hogy ez a helyzet a bizonytalan helyzetű munkavállalók új csoportját hozhatja létre; |
| --- | --- |

28.

megjegyzi ugyanakkor, hogy úgy tűnik, hogy a közösségi gazdaság keretében történő munkavégzés számos formája félúton helyezkedik el a munkaviszony és az egyéni vállalkozóként való munkavégzés között, és ez a helyzet fontos kérdéseket vet fel a munkakörülmények, az egészség és a biztonság, az egészségbiztosítás, a fizetett betegszabadság, az álláskeresési ellátás és az öregségi nyugdíj tekintetében; hangsúlyozza, hogy ez a helyzet a bizonytalan helyzetű munkavállalók új csoportját hozhatja létre;

| 29. | megjegyzi, hogy a közösségi gazdaság egyes üzleti modelljei fejlődésük során erőteljes negatív externáliákat idéznek elő társadalmi és foglalkoztatási téren, különösen az „egyéni vállalkozás” fogalmával való visszaélés révén, és a munkavállalók közötti társadalmi különbségeken alapulnak a szolgáltatásnyújtás helyén érvényes nemzeti jogszabályoktól függően; javasolja az Európai Bizottságnak, hogy dolgozzon ki egy pontosabb keretet a tagállamok közötti koordináció biztosítására; |
| --- | --- |

29.

megjegyzi, hogy a közösségi gazdaság egyes üzleti modelljei fejlődésük során erőteljes negatív externáliákat idéznek elő társadalmi és foglalkoztatási téren, különösen az „egyéni vállalkozás” fogalmával való visszaélés révén, és a munkavállalók közötti társadalmi különbségeken alapulnak a szolgáltatásnyújtás helyén érvényes nemzeti jogszabályoktól függően; javasolja az Európai Bizottságnak, hogy dolgozzon ki egy pontosabb keretet a tagállamok közötti koordináció biztosítására;

| 30. | javasolja a tagállamoknak, a helyi és regionális önkormányzatoknak, valamint az Európai Bizottságnak, hogy mozdítsanak elő olyan innovatív megoldásokat a közösségi gazdaságból fakadó társadalmi és foglalkoztatási kihívásokra, mint a szövetkezeti szervezetek vagy a biztosító egyesületek, amelyek munkavállalói státuszt adnak olyan személyeknek, akik egyébként kénytelenek lennének – akaratuk ellenére – az önfoglalkoztatói státuszt választani, és ily módon széles körű szociális védelemre jogosulttá teszik őket; |
| --- | --- |

30.

javasolja a tagállamoknak, a helyi és regionális önkormányzatoknak, valamint az Európai Bizottságnak, hogy mozdítsanak elő olyan innovatív megoldásokat a közösségi gazdaságból fakadó társadalmi és foglalkoztatási kihívásokra, mint a szövetkezeti szervezetek vagy a biztosító egyesületek, amelyek munkavállalói státuszt adnak olyan személyeknek, akik egyébként kénytelenek lennének – akaratuk ellenére – az önfoglalkoztatói státuszt választani, és ily módon széles körű szociális védelemre jogosulttá teszik őket;

Adózás

| 31. | hangsúlyozza ugyanakkor, hogy valamennyi online közvetítői platformon keresztül végzett tevékenység teljes mértékben nyomon követhető, valamint hogy megfelelő politikai intézkedésekkel a közösségi gazdaság alkalmas eszköz lehet az adózási szabályok tiszteletben tartásának javítására és az igazgatási terhek csökkentésére; |
| --- | --- |

31.

hangsúlyozza ugyanakkor, hogy valamennyi online közvetítői platformon keresztül végzett tevékenység teljes mértékben nyomon követhető, valamint hogy megfelelő politikai intézkedésekkel a közösségi gazdaság alkalmas eszköz lehet az adózási szabályok tiszteletben tartásának javítására és az igazgatási terhek csökkentésére;

| 32. | felszólítja a közösségi gazdasági platformokat, hogy minden aktív szolgáltatótól követeljék meg a hatályos adózási szabályok betartását, valamint hogy az e kötelezettségek betartatását célzó információátadási mechanizmusok kialakítása érdekében az érvényes adatvédelmi előírások maradéktalan tiszteletben tartása mellett működjenek együtt a nemzeti, regionális és helyi hatóságokkal; felhívja a figyelmet arra, hogy ilyen rendszerek már léteznek, és általánosan be kellene vezetni azokat; |
| --- | --- |

32.

felszólítja a közösségi gazdasági platformokat, hogy minden aktív szolgáltatótól követeljék meg a hatályos adózási szabályok betartását, valamint hogy az e kötelezettségek betartatását célzó információátadási mechanizmusok kialakítása érdekében az érvényes adatvédelmi előírások maradéktalan tiszteletben tartása mellett működjenek együtt a nemzeti, regionális és helyi hatóságokkal; felhívja a figyelmet arra, hogy ilyen rendszerek már léteznek, és általánosan be kellene vezetni azokat;

| 33. | hangsúlyozza különösen az idegenforgalmi adók esetét, amelyeket számos helyi és regionális önkormányzat súlyosan aggályosnak tart, mivel sok helyen, ahol ez az adó kivetésre kerül, azt nem hajtják be a közösségi gazdasági platformokon keresztül foglalt tartózkodások után; hozzáteszi, hogy a jogszabályok ilyen jellegű megsértését nem szabad tolerálni, mivel tisztességtelen versenyt teremt a hagyományos szálláshelyekkel szemben, valamint bevételtől fosztja meg a helyi és regionális önkormányzatokat; üdvözli ugyanakkor, hogy egyes városok és platformok között megállapodások születtek az ilyen adók rendszeres behajtásáról; |
| --- | --- |

33.

hangsúlyozza különösen az idegenforgalmi adók esetét, amelyeket számos helyi és regionális önkormányzat súlyosan aggályosnak tart, mivel sok helyen, ahol ez az adó kivetésre kerül, azt nem hajtják be a közösségi gazdasági platformokon keresztül foglalt tartózkodások után; hozzáteszi, hogy a jogszabályok ilyen jellegű megsértését nem szabad tolerálni, mivel tisztességtelen versenyt teremt a hagyományos szálláshelyekkel szemben, valamint bevételtől fosztja meg a helyi és regionális önkormányzatokat; üdvözli ugyanakkor, hogy egyes városok és platformok között megállapodások születtek az ilyen adók rendszeres behajtásáról;

A platformok

| 34. | hangsúlyozza, hogy a platformok társadalmi felelősségét a hozzájuk tartozó különféle konstellációk tekintetében pontosabban meg kellene határozni, különös tekintettel a munkahelyi biztonságra és egészségvédelemre, valamint a képzésre; hangsúlyozza, hogy munkavállalóknak a vállalkozáson belüli tájékoztatáshoz és konzultációhoz való jogát, valamint a kollektív tárgyaláshoz és fellépéshez való jogot, amint azok az Alapjogi Charta 27. és 28. cikkében szerepelnek, az üzleti modelltől függetlenül garantálni kell; |
| --- | --- |

34.

hangsúlyozza, hogy a platformok társadalmi felelősségét a hozzájuk tartozó különféle konstellációk tekintetében pontosabban meg kellene határozni, különös tekintettel a munkahelyi biztonságra és egészségvédelemre, valamint a képzésre; hangsúlyozza, hogy munkavállalóknak a vállalkozáson belüli tájékoztatáshoz és konzultációhoz való jogát, valamint a kollektív tárgyaláshoz és fellépéshez való jogot, amint azok az Alapjogi Charta 27. és 28. cikkében szerepelnek, az üzleti modelltől függetlenül garantálni kell;

| 35. | különös jelentőséget tulajdonít az online platformok – a szóban forgó gazdasági paradigma áttételi eszköze – szerepének, és azt kéri tőlük, hogy vállaljanak felelősséget a felhasználók, a közösség és az érintett terület jogainak tiszteletben tartására, mivel az nem gátolja vagy akadályozza automatikusan a tevékenységüket; |
| --- | --- |

35.

különös jelentőséget tulajdonít az online platformok – a szóban forgó gazdasági paradigma áttételi eszköze – szerepének, és azt kéri tőlük, hogy vállaljanak felelősséget a felhasználók, a közösség és az érintett terület jogainak tiszteletben tartására, mivel az nem gátolja vagy akadályozza automatikusan a tevékenységüket;

| 36. | üdvözli az Európai Bizottság kijelentését, amely szerint az „adatok szabad áramlására” vonatkozó kezdeményezése megkönnyíti majd a különböző online platformok közötti adatkapcsolást és adathordozhatóságot, hiszen ez alapvető ahhoz, hogy az egységes piacon biztosítani lehessen a tisztességes versenyt és a felhasználók védelmét; |
| --- | --- |

36.

üdvözli az Európai Bizottság kijelentését, amely szerint az „adatok szabad áramlására” vonatkozó kezdeményezése megkönnyíti majd a különböző online platformok közötti adatkapcsolást és adathordozhatóságot, hiszen ez alapvető ahhoz, hogy az egységes piacon biztosítani lehessen a tisztességes versenyt és a felhasználók védelmét;

| 37. | javasolja az Európai Bizottságnak, hogy vizsgálja meg, szükséges, illetve megvalósítható-e, hogy a platformok számára jogi kötelezettségként előírják, hogy a gyakran használt dokumentumokon kívül az általános szerződési feltételeiket is egyszerű és könnyen használható módon összefoglalják, mivel hosszú és bonyolult mivoltuk miatt a legtöbb felhasználó nem olvassa el azokat, ami rendkívül aszimmetrikus kapcsolatot teremt; |
| --- | --- |

37.

javasolja az Európai Bizottságnak, hogy vizsgálja meg, szükséges, illetve megvalósítható-e, hogy a platformok számára jogi kötelezettségként előírják, hogy a gyakran használt dokumentumokon kívül az általános szerződési feltételeiket is egyszerű és könnyen használható módon összefoglalják, mivel hosszú és bonyolult mivoltuk miatt a legtöbb felhasználó nem olvassa el azokat, ami rendkívül aszimmetrikus kapcsolatot teremt;

| 38. | üdvözli az Európai Bizottság kötelezettségvállalását az online platformokkal való együttműködésre egy, az online gyűlöletbeszéd elleni magatartási kódex bevezetése érdekében; |
| --- | --- |

38.

üdvözli az Európai Bizottság kötelezettségvállalását az online platformokkal való együttműködésre egy, az online gyűlöletbeszéd elleni magatartási kódex bevezetése érdekében;

| 39. | kéri az Európai Bizottságot, hogy a lehető legrövidebb időn belül tegyen lépéseket a jelenség holisztikus megközelítése irányában annak érdekében, hogy ne gátolja meg a megosztásalapú gazdaság közeljövőbeli fejlődését és annak vonzatait; |
| --- | --- |

39.

kéri az Európai Bizottságot, hogy a lehető legrövidebb időn belül tegyen lépéseket a jelenség holisztikus megközelítése irányában annak érdekében, hogy ne gátolja meg a megosztásalapú gazdaság közeljövőbeli fejlődését és annak vonzatait;

| 40. | támogatja, hogy középtávon egy speciális európai alapokmányt lehessen kidolgozni a közösségi platformok számára, melyet a maguk a platformok vagy ennek hiányában az állami hatóságok által kezdeményezett címkézési folyamat előzhetne meg. Ennek a címkézési folyamatnak lehetővé kellene tennie a platformok számára, hogy tisztázzák felelősségi köreiket, valamint minimumszabályokat állapítsanak meg a közösségi munkavállalókra alkalmazandó szabályokra és elvekre vonatkozóan (javadalmazás, besorolásra vonatkozó szabályok és visszakövetés, vitarendezés stb.); |
| --- | --- |

40.

támogatja, hogy középtávon egy speciális európai alapokmányt lehessen kidolgozni a közösségi platformok számára, melyet a maguk a platformok vagy ennek hiányában az állami hatóságok által kezdeményezett címkézési folyamat előzhetne meg. Ennek a címkézési folyamatnak lehetővé kellene tennie a platformok számára, hogy tisztázzák felelősségi köreiket, valamint minimumszabályokat állapítsanak meg a közösségi munkavállalókra alkalmazandó szabályokra és elvekre vonatkozóan (javadalmazás, besorolásra vonatkozó szabályok és visszakövetés, vitarendezés stb.);

| 41. | hangsúlyozza, hogy szabályozási szinten meg kell találni a megfelelő egyensúlyt: a politikai döntéshozók nem fojthatják el az innovációt és nem szabályozhatják a közösségi gazdaságot a végsőkig, miközben éppen azért avatkoznak be, hogy elkerüljék a széttagoltságot és kezeljék a társadalmi-gazdasági kihívásokat; |
| --- | --- |

41.

hangsúlyozza, hogy szabályozási szinten meg kell találni a megfelelő egyensúlyt: a politikai döntéshozók nem fojthatják el az innovációt és nem szabályozhatják a közösségi gazdaságot a végsőkig, miközben éppen azért avatkoznak be, hogy elkerüljék a széttagoltságot és kezeljék a társadalmi-gazdasági kihívásokat;

| 42. | kéri az Európai Bizottságot, hogy biztosítsa a minden szintet érintő jelentéstételt, tájékoztatást és részvételt annak érdekében, hogy megismertesse azt a kísérleti programot, amelyet az Európai Parlament javaslatára fogadott el, és amelynek célja a közösségi gazdasággal kapcsolatos tanulmányok, nyomon követés és képzési programok megvalósítása; |
| --- | --- |

42.

kéri az Európai Bizottságot, hogy biztosítsa a minden szintet érintő jelentéstételt, tájékoztatást és részvételt annak érdekében, hogy megismertesse azt a kísérleti programot, amelyet az Európai Parlament javaslatára fogadott el, és amelynek célja a közösségi gazdasággal kapcsolatos tanulmányok, nyomon követés és képzési programok megvalósítása;

| 43. | kéri, hogy vizsgálják meg és fontolják meg olyan uniós szintű határértékek meghatározását, amelyek alatt a gazdasági tevékenységek nem szakmai, illetve személyközi tevékenységnek minősülnek, és így nem vonatkoznak rájuk a piacrajutási követelmények; |
| --- | --- |

43.

kéri, hogy vizsgálják meg és fontolják meg olyan uniós szintű határértékek meghatározását, amelyek alatt a gazdasági tevékenységek nem szakmai, illetve személyközi tevékenységnek minősülnek, és így nem vonatkoznak rájuk a piacrajutási követelmények;

| 44. | úgy véli, hogy nem annyira abszolút és monetáris jellegű, mint inkább viszonylagos és az időn – például a vendégéjszakák szálláshelyenkénti számán, más ágazatokban a ledolgozott napok/órák számán – alapuló határértékeket kell alkalmazni annak érdekében, hogy mindenkire azonos feltételek vonatkozzanak, továbbá úgy véli, hogy a visszaélések elkerülése és az érintett tevékenység valóban alkalmi és nem szakmai jellegének biztosítása érdekében e határértékeknek alacsonynak is kell lenniük; |
| --- | --- |

44.

úgy véli, hogy nem annyira abszolút és monetáris jellegű, mint inkább viszonylagos és az időn – például a vendégéjszakák szálláshelyenkénti számán, más ágazatokban a ledolgozott napok/órák számán – alapuló határértékeket kell alkalmazni annak érdekében, hogy mindenkire azonos feltételek vonatkozzanak, továbbá úgy véli, hogy a visszaélések elkerülése és az érintett tevékenység valóban alkalmi és nem szakmai jellegének biztosítása érdekében e határértékeknek alacsonynak is kell lenniük;

| 45. | kéri, hogy a lakáságazat közösségi gazdasági platformjai írják elő a szolgáltatóknak az idegenforgalmi adóra vonatkozó jogszabályok betartását, és kötelező módon vessék ki ezt az adót minden olyan foglalásra, amely az érintett városokban és régiókban rajtuk keresztül valósul meg, hogy az adóbevételt eljuttassák az illetékes hatóságoknak; hangsúlyozza, hogy vannak már példák a hatóságok és a platformok közötti ilyen jellegű együttműködésre; |
| --- | --- |

45.

kéri, hogy a lakáságazat közösségi gazdasági platformjai írják elő a szolgáltatóknak az idegenforgalmi adóra vonatkozó jogszabályok betartását, és kötelező módon vessék ki ezt az adót minden olyan foglalásra, amely az érintett városokban és régiókban rajtuk keresztül valósul meg, hogy az adóbevételt eljuttassák az illetékes hatóságoknak; hangsúlyozza, hogy vannak már példák a hatóságok és a platformok közötti ilyen jellegű együttműködésre;

| 46. | javasolja, hogy a tapasztalatok megosztása és a bevált gyakorlatok cseréje érdekében hozzák létre a közösségi gazdaságban részt vevő városok fórumát, amelynek az RB mellett a közösségi gazdaság helyi és regionális dimenziójában aktív európai szervezeteket és hálózatokat is be kellene vonnia, illetve fel kellene vennie a kapcsolatot az uniós városfejlesztési menetrend adott tematikus partnerségeivel; hangsúlyozza, hogy az ágazat szükséges területi hatásvizsgálatait tekintve ez a fórum alapvető forrás és elsőrangú partner lenne; |
| --- | --- |

46.

javasolja, hogy a tapasztalatok megosztása és a bevált gyakorlatok cseréje érdekében hozzák létre a közösségi gazdaságban részt vevő városok fórumát, amelynek az RB mellett a közösségi gazdaság helyi és regionális dimenziójában aktív európai szervezeteket és hálózatokat is be kellene vonnia, illetve fel kellene vennie a kapcsolatot az uniós városfejlesztési menetrend adott tematikus partnerségeivel; hangsúlyozza, hogy az ágazat szükséges területi hatásvizsgálatait tekintve ez a fórum alapvető forrás és elsőrangú partner lenne;

| 47. | szorgalmazza, hogy valamennyi politikai szint foglalkozzon a jelenlegi helyzettel, nem feledkezve meg arról, hogy a valódi politikai kihívást a holnap megosztásalapú gazdaságának megtervezése jelenti. |
| --- | --- |

47.

szorgalmazza, hogy valamennyi politikai szint foglalkozzon a jelenlegi helyzettel, nem feledkezve meg arról, hogy a valódi politikai kihívást a holnap megosztásalapú gazdaságának megtervezése jelenti.

Kelt Brüsszelben, 2016. december 7-én.

a Régiók Európai Bizottsága elnöke

Markku MARKKULA

---

(1)  UIA, Urban Impact Assessment, The Sharing Economy (Városi hatásvizsgálat, A megosztásalapú gazdaság), ECON szakbizottság, 2016.6.30.

1

The Sharing Economy

A megosztásalapú gazdaság)

(2)  Az Európai Parlament Kutatószolgálata, 2016. január: The Cost of Non-Europe in the Sharing Economy:

2

http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2016/558777/EPRS_STU%282016%29558777_EN.pdf.

(3)  Vélemény a következő tárgyban: A megosztásalapú gazdaság helyi és regionális vetülete, COR-2015-02698-00-00-AC-TRA, 2015. december.

3

A megosztásalapú gazdaság helyi és regionális vetülete

(4)  Lásd például a C-434/15. sz. ügyet: A Juzgado Mercantil no 3 de Barcelona (Spanyolország) által 2015. augusztus 7-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Asociación Profesional Elite Taxi kontra Uber Systems Spain, S.L. (HL C 363., 2015.11.3., 21. o.)..

4

---

| 9.6.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 185/29 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 185/29

---

A Régiók Európai Bizottsága véleménye – Új európai készségfejlesztési program

(2017/C 185/05)

| Előadó | Marie-Louise RÖNNMARK (SE/PES), Umeå képviselő-testületének tagja |
| --- | --- |
| Referenciaszövegek | A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Új európai készségfejlesztési program – Közös erővel a humántőke, a foglalkoztathatóság és a versenyképesség megerősítéséért
  COM(2016) 381 final
  Javaslat tanácsi ajánlásra a Készséggarancia létrehozásáról
  COM(2016) 382 final
  Javaslat tanácsi ajánlásra az egész életen át tartó tanulás európai képesítési keretrendszeréről, valamint az egész életen át tartó tanulás európai képesítési keretrendszerének létrehozásáról szóló 2008. április 23-i európai parlamenti és tanácsi ajánlás hatályon kívül helyezéséről
  COM(2016) 383 final |

Előadó

Marie-Louise RÖNNMARK (SE/PES), Umeå képviselő-testületének tagja

Referenciaszövegek

A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Új európai készségfejlesztési program – Közös erővel a humántőke, a foglalkoztathatóság és a versenyképesség megerősítéséért

COM(2016) 381 final

Javaslat tanácsi ajánlásra a Készséggarancia létrehozásáról

COM(2016) 382 final

Javaslat tanácsi ajánlásra az egész életen át tartó tanulás európai képesítési keretrendszeréről, valamint az egész életen át tartó tanulás európai képesítési keretrendszerének létrehozásáról szóló 2008. április 23-i európai parlamenti és tanácsi ajánlás hatályon kívül helyezéséről

COM(2016) 383 final

I.   MÓDOSÍTÁSOKRA VONATKOZÓ AJÁNLÁSOK

1. módosítás

Javaslat tanácsi ajánlásra a Készséggarancia létrehozásáról

(11) preambulumbekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| A nemzeti sajátosságokat és a rendelkezésre álló forrásokat figyelembe véve a tagállamoknak a Készséggaranciának a kiemelt célcsoportok (pl. munkanélküliek, hátrányos helyzetű csoportok, bizonyos korosztályok stb.) vonatkozásában történő végrehajtására kell összpontosítaniuk. | A nemzeti
  , regionális és helyi
  sajátosságokat és a rendelkezésre álló forrásokat figyelembe véve
  , továbbá mivel a humántőkébe való beruházás szociális beruházásnak tekinthető,
  a tagállamoknak a Készséggaranciának a kiemelt célcsoportok (pl. munkanélküliek, hátrányos helyzetű csoportok, bizonyos korosztályok stb.) vonatkozásában történő végrehajtására kell összpontosítaniuk
  , a tagállami illetékességi körök megőrzése mellett
  . |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

A nemzeti sajátosságokat és a rendelkezésre álló forrásokat figyelembe véve a tagállamoknak a Készséggaranciának a kiemelt célcsoportok (pl. munkanélküliek, hátrányos helyzetű csoportok, bizonyos korosztályok stb.) vonatkozásában történő végrehajtására kell összpontosítaniuk.

A nemzeti
  , regionális és helyi
  sajátosságokat és a rendelkezésre álló forrásokat figyelembe véve
  , továbbá mivel a humántőkébe való beruházás szociális beruházásnak tekinthető,
  a tagállamoknak a Készséggaranciának a kiemelt célcsoportok (pl. munkanélküliek, hátrányos helyzetű csoportok, bizonyos korosztályok stb.) vonatkozásában történő végrehajtására kell összpontosítaniuk
  , a tagállami illetékességi körök megőrzése mellett
  .

Indokolás

Az új európai készségfejlesztési program keretében tett kezdeményezéseket szociális beruházásoknak is lehet tekinteni, így nagyobb rugalmasságot lehet biztosítani a közpénzek, illetve az uniós források készségfejlesztési célú felhasználása terén. A Készséggarancia érvényesítését célzó intézkedéseknél figyelembe kell venni a munkaerőpiacok regionális és helyi sajátosságait.

2. módosítás

Javaslat tanácsi ajánlásra a Készséggarancia létrehozásáról

(12) preambulumbekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| A Készséggaranciát a tagállamok által életbe léptetett végrehajtási intézkedésekkel összhangban és az érintett személyeknek a továbbképzési útvonalban való részvételre irányuló elkötelezettsége és érdeke alapján kell megvalósítani. | A Készséggaranciát a tagállamok által életbe léptetett végrehajtási intézkedésekkel összhangban és az érintett személyeknek a továbbképzési útvonalban való részvételre irányuló elkötelezettsége és érdeke alapján kell megvalósítani.
  A Készséggaranciában való részvételre vonatkozó ajánlatban konkrétan fel kell sorolni azokat a célkitűzéseket, amelyeknek az érintett alacsonyan képzett felnőttnek eleget kell tennie. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

A Készséggaranciát a tagállamok által életbe léptetett végrehajtási intézkedésekkel összhangban és az érintett személyeknek a továbbképzési útvonalban való részvételre irányuló elkötelezettsége és érdeke alapján kell megvalósítani.

A Készséggaranciát a tagállamok által életbe léptetett végrehajtási intézkedésekkel összhangban és az érintett személyeknek a továbbképzési útvonalban való részvételre irányuló elkötelezettsége és érdeke alapján kell megvalósítani.
  A Készséggaranciában való részvételre vonatkozó ajánlatban konkrétan fel kell sorolni azokat a célkitűzéseket, amelyeknek az érintett alacsonyan képzett felnőttnek eleget kell tennie.

Indokolás

Az egyén továbbképzés iránti kötelezettségvállalásának konkrét célkitűzések elérésén kell alapulnia.

3. módosítás

Javaslat tanácsi ajánlásra a Készséggarancia létrehozásáról

2. pont

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| Három lépésben fektessék le a Készséggarancia kidolgozásának alapjait: készségfelmérés, személyre szabott, rugalmas és minőségi tanulási ajánlat biztosítása, valamint a továbbképzési útvonal során megszerzett készségek érvényesítése és elismerése. | Három lépésben fektessék le a Készséggarancia kidolgozásának alapjait: készségfelmérés, személyre szabott, rugalmas és minőségi tanulási ajánlat biztosítása
  – amelyben konkrétan fel kell sorolni azokat a célkitűzéseket, amelyeknek az érintett alacsonyan képzett felnőttnek eleget kell tennie –
  , valamint a továbbképzési útvonal során megszerzett készségek érvényesítése és elismerése. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Három lépésben fektessék le a Készséggarancia kidolgozásának alapjait: készségfelmérés, személyre szabott, rugalmas és minőségi tanulási ajánlat biztosítása, valamint a továbbképzési útvonal során megszerzett készségek érvényesítése és elismerése.

Három lépésben fektessék le a Készséggarancia kidolgozásának alapjait: készségfelmérés, személyre szabott, rugalmas és minőségi tanulási ajánlat biztosítása
  – amelyben konkrétan fel kell sorolni azokat a célkitűzéseket, amelyeknek az érintett alacsonyan képzett felnőttnek eleget kell tennie –
  , valamint a továbbképzési útvonal során megszerzett készségek érvényesítése és elismerése.

Indokolás

Az egyén továbbképzés iránti kötelezettségvállalásának konkrét célkitűzések elérésén kell alapulnia.

4. módosítás

Javaslat tanácsi ajánlásra a Készséggarancia létrehozásáról

12. pont

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| A nemzeti sajátosságokat és a rendelkezésre álló forrásokat figyelembe véve nemzeti szinten azonosítsanak a Készséggarancia végrehajtása szempontjából kiemelt célcsoportokat. Ennek során vegyék figyelembe a célzott népesség nemét, sokféleségét és különböző alcsoportjait. | A nemzeti
  , regionális és helyi
  sajátosságokat és a rendelkezésre álló forrásokat figyelembe véve
  , továbbá mivel a humántőkébe való beruházás szociális beruházásnak tekinthető
  , nemzeti szinten azonosítsanak a Készséggarancia végrehajtása szempontjából kiemelt célcsoportokat. Ennek során vegyék figyelembe a célzott népesség nemét, sokféleségét és különböző alcsoportjait. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

A nemzeti sajátosságokat és a rendelkezésre álló forrásokat figyelembe véve nemzeti szinten azonosítsanak a Készséggarancia végrehajtása szempontjából kiemelt célcsoportokat. Ennek során vegyék figyelembe a célzott népesség nemét, sokféleségét és különböző alcsoportjait.

A nemzeti
  , regionális és helyi
  sajátosságokat és a rendelkezésre álló forrásokat figyelembe véve
  , továbbá mivel a humántőkébe való beruházás szociális beruházásnak tekinthető
  , nemzeti szinten azonosítsanak a Készséggarancia végrehajtása szempontjából kiemelt célcsoportokat. Ennek során vegyék figyelembe a célzott népesség nemét, sokféleségét és különböző alcsoportjait.

Indokolás

Az új európai készségfejlesztési program keretében tett kezdeményezéseket szociális beruházásoknak is lehet tekinteni, így nagyobb rugalmasságot lehet biztosítani a közpénzek, illetve az uniós források készségfejlesztési célú felhasználása terén. A Készséggarancia érvényesítését célzó intézkedéseknél figyelembe kell venni a munkaerőpiacok regionális és helyi sajátosságait.

5. módosítás

Javaslat tanácsi ajánlásra a Készséggarancia létrehozásáról

21. pont

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| A KÖVETKEZŐKET AJÁNLJA A BIZOTTSÁGNAK:


  Segítse
  elő az írás-olvasási, számolási és digitális készségek, valamint értékelési eszközök keretrendszerének alkalmazását; | A KÖVETKEZŐKET AJÁNLJA A BIZOTTSÁGNAK:


  A digitális és a vállalkozói készségekhez hasonlóan a többi kulcskompetenciához is dolgozzon ki megfelelő kompetenciakereteket, valamint segítse
  elő az írás-olvasási, számolási és digitális készségek, valamint értékelési eszközök keretrendszerének alkalmazását;
  ennek során tekintettel kell lenni arra, hogy az egyes tagállamokban erősen különböző a kiindulási helyzet; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

A KÖVETKEZŐKET AJÁNLJA A BIZOTTSÁGNAK:

Segítse
  elő az írás-olvasási, számolási és digitális készségek, valamint értékelési eszközök keretrendszerének alkalmazását;

A KÖVETKEZŐKET AJÁNLJA A BIZOTTSÁGNAK:

A digitális és a vállalkozói készségekhez hasonlóan a többi kulcskompetenciához is dolgozzon ki megfelelő kompetenciakereteket, valamint segítse
  elő az írás-olvasási, számolási és digitális készségek, valamint értékelési eszközök keretrendszerének alkalmazását;
  ennek során tekintettel kell lenni arra, hogy az egyes tagállamokban erősen különböző a kiindulási helyzet;

Indokolás

A digitális és vállalkozói készségekhez kidolgozott európai bizottsági referenciakeretek fontos lépést jelentenek ahhoz, hogy ezek nagyobb hatást tudjanak kifejteni. A többi kulcskompetenciához is ki kellene dolgozni a megfelelő dokumentumokat, és segédanyagokra is szükség van a végrehajtáshoz, a felméréshez és a kiértékeléshez. A tagállamokban már most is léteznek különböző sikeres, átfogó megközelítést alkalmazó kezdeményezések. Egy a nemzeti stratégiákat követő, a digitális készségek fejlesztésére irányuló európai szintű kezdeményezés nem állhat ellentétben a nemzeti kezdeményezésekkel.

II.   POLITIKAI AJÁNLÁSOK

A Régiók Európai Bizottsága

| 1. | hangsúlyozza, hogy az új készségfejlesztési program kialakításának kérdése igen nagy jelentőségű Európa további fejlődésének szempontjából. A gazdasági, társadalmi és kulturális beruházások hosszú távú hatással járnak és elsődleges fontossággal bírnak. Az RB ezért örömmel fogadja az új készségfejlesztési programot, és úgy véli, hogy annak gyors és hatékony végrehajtásáért minden erőfeszítést meg kell tenni. Mindez rendkívüli mértékben érinti a helyi és regionális szintet Európában; |
| --- | --- |

1.

hangsúlyozza, hogy az új készségfejlesztési program kialakításának kérdése igen nagy jelentőségű Európa további fejlődésének szempontjából. A gazdasági, társadalmi és kulturális beruházások hosszú távú hatással járnak és elsődleges fontossággal bírnak. Az RB ezért örömmel fogadja az új készségfejlesztési programot, és úgy véli, hogy annak gyors és hatékony végrehajtásáért minden erőfeszítést meg kell tenni. Mindez rendkívüli mértékben érinti a helyi és regionális szintet Európában;

| 2. | hangsúlyozza, hogy a munkaerőpiac egyre változékonyabb. Az embereknek sokoldalúaknak és rugalmasaknak kell lenniük ahhoz, hogy helyt tudjanak állni a váratlan változások közepette, és ki tudják használni az új lehetőségeket. Az egyes szakmákhoz szükséges készségek mellett a munkaadók egyre gyakrabban keresnek „transzverzális” vagy „humán” készségeket. Ez összhangban áll a modern élet és társadalom követelményeivel: a kompetens, sokoldalú emberek nemcsak jobban teljesítenek a munkaerőpiacon, hanem tájékozottabb egyének, elkötelezettebb polgárok és intelligensebb fogyasztók is; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy a munkaerőpiac egyre változékonyabb. Az embereknek sokoldalúaknak és rugalmasaknak kell lenniük ahhoz, hogy helyt tudjanak állni a váratlan változások közepette, és ki tudják használni az új lehetőségeket. Az egyes szakmákhoz szükséges készségek mellett a munkaadók egyre gyakrabban keresnek „transzverzális” vagy „humán” készségeket. Ez összhangban áll a modern élet és társadalom követelményeivel: a kompetens, sokoldalú emberek nemcsak jobban teljesítenek a munkaerőpiacon, hanem tájékozottabb egyének, elkötelezettebb polgárok és intelligensebb fogyasztók is;

| 3. | szükségesnek tartja, hogy az alapvető készségek terén hiányosságokkal rendelkező európai polgároknak továbbképzési erőfeszítések révén biztosítsák a körülményeket arra, hogy aktívan részt vehessenek a foglalkoztatásban, és el tudják látni magukat. Ez az egyén szempontjából és a társadalom egészét tekintve egyaránt fontos. Európában újabban a társadalmi nyugtalanság jelei mutatkoznak. Ez teljesen egyértelműen azt mutatja, hogy a társadalmi befogadás az elidegenedés elleni küzdelem eszközeként az alapvető oktatási és képzési erőfeszítések nélkülözhetetlen célja. Mindenkire ki kell terjednie az aktív polgári szerepvállalásnak, amely magában foglalja, hogy az ember elfogadja a demokratikus értékeket, és tudatában van annak, hogy mivel jár tevékenyen felelősséget vállalni ezeknek az értékeknek a fenntartásáért. Az integráció érdekében ezért fontos, hogy a migránsokra, köztük a menedékkérőkre és a menekültekre is kiterjedjen a készséggarancia valamilyen alkalmas formában; |
| --- | --- |

3.

szükségesnek tartja, hogy az alapvető készségek terén hiányosságokkal rendelkező európai polgároknak továbbképzési erőfeszítések révén biztosítsák a körülményeket arra, hogy aktívan részt vehessenek a foglalkoztatásban, és el tudják látni magukat. Ez az egyén szempontjából és a társadalom egészét tekintve egyaránt fontos. Európában újabban a társadalmi nyugtalanság jelei mutatkoznak. Ez teljesen egyértelműen azt mutatja, hogy a társadalmi befogadás az elidegenedés elleni küzdelem eszközeként az alapvető oktatási és képzési erőfeszítések nélkülözhetetlen célja. Mindenkire ki kell terjednie az aktív polgári szerepvállalásnak, amely magában foglalja, hogy az ember elfogadja a demokratikus értékeket, és tudatában van annak, hogy mivel jár tevékenyen felelősséget vállalni ezeknek az értékeknek a fenntartásáért. Az integráció érdekében ezért fontos, hogy a migránsokra, köztük a menedékkérőkre és a menekültekre is kiterjedjen a készséggarancia valamilyen alkalmas formában;

| 4. | hangsúlyozza azonban, hogy az alapkészségeket elsődlegesen a legkorábbi oktatási szakaszokban, és mindenképpen a kötelező oktatás keretében kell elsajátítani; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza azonban, hogy az alapkészségeket elsődlegesen a legkorábbi oktatási szakaszokban, és mindenképpen a kötelező oktatás keretében kell elsajátítani;

| 5. | úgy véli, hogy az új készségfejlesztési program fontos az Európában mutatkozó készséghiány kezeléséhez. A program a szükséges készségek teljes spektrumát lefedi az alapvető készségektől az összetettekig, a transzverzális készségektől az ágazatspecifikus készségekig. Bár lényeges, hogy korai életkortól kezdve fejlesszük a készségek széles skáláját, a készségfejlesztési program a felnőttek különböző csoportjainak számára is fontos: azoknak, akiknek továbbképzésre van szükségük, hogy belépjenek a munkaerőpiacra vagy munkájukban lépést tudjanak tartani; azoknak, akiknek más tevékenységi területeken végzett munkához van szükségük készségfejlesztési lehetőségre; a határokon átnyúló mobilitásra törekvő személyeknek; valamint azoknak, akik további tanulmányaikat és képzésüket szeretnék megalapozni. Fontosnak tartja továbbá, hogy a készségszint emelését célzó intézkedések terén biztosítva legyen a koherencia az általában vett oktatás és képzés (és különösen a szakképzés) és a munkahelyi képzés között, továbbá azokon belül, valamint hogy ezek egymást kiegészítsék; |
| --- | --- |

5.

úgy véli, hogy az új készségfejlesztési program fontos az Európában mutatkozó készséghiány kezeléséhez. A program a szükséges készségek teljes spektrumát lefedi az alapvető készségektől az összetettekig, a transzverzális készségektől az ágazatspecifikus készségekig. Bár lényeges, hogy korai életkortól kezdve fejlesszük a készségek széles skáláját, a készségfejlesztési program a felnőttek különböző csoportjainak számára is fontos: azoknak, akiknek továbbképzésre van szükségük, hogy belépjenek a munkaerőpiacra vagy munkájukban lépést tudjanak tartani; azoknak, akiknek más tevékenységi területeken végzett munkához van szükségük készségfejlesztési lehetőségre; a határokon átnyúló mobilitásra törekvő személyeknek; valamint azoknak, akik további tanulmányaikat és képzésüket szeretnék megalapozni. Fontosnak tartja továbbá, hogy a készségszint emelését célzó intézkedések terén biztosítva legyen a koherencia az általában vett oktatás és képzés (és különösen a szakképzés) és a munkahelyi képzés között, továbbá azokon belül, valamint hogy ezek egymást kiegészítsék;

Alapkészségek és készséggarancia

| 6. | támogatja az Európai Bizottság arra irányuló javaslatát, hogy hozzanak létre Készséggaranciát a foglalkoztatási lehetőségek javítása és az alacsonyan képzett európai felnőttek teljes körű társadalmi részvételének fokozása érdekében. A Készséggaranciában való részvételre vonatkozó ajánlatban konkrétan fel kell sorolni a készségek vagy képzettség szintje tekintetében elérendő célokat és mindazokat a kötelezettségeket, amelyeknek az alacsonyan képzett felnőtteknek eleget kell tenniük. Fontos, hogy az ajánlat a munkaerőpiaci keresletnek megfelelő szintű és jellegű készségekre összpontosítson, és – amennyiben lehetséges – hasznosítsa a már meglévő szakképesítéseket. Hangsúlyozza, hogy a helyi és regionális szintet közelről érintik ezek a kérdések, mivel hatáskörökkel rendelkeznek az oktatás, a képzés és a foglalkoztatás terén; |
| --- | --- |

6.

támogatja az Európai Bizottság arra irányuló javaslatát, hogy hozzanak létre Készséggaranciát a foglalkoztatási lehetőségek javítása és az alacsonyan képzett európai felnőttek teljes körű társadalmi részvételének fokozása érdekében. A Készséggaranciában való részvételre vonatkozó ajánlatban konkrétan fel kell sorolni a készségek vagy képzettség szintje tekintetében elérendő célokat és mindazokat a kötelezettségeket, amelyeknek az alacsonyan képzett felnőtteknek eleget kell tenniük. Fontos, hogy az ajánlat a munkaerőpiaci keresletnek megfelelő szintű és jellegű készségekre összpontosítson, és – amennyiben lehetséges – hasznosítsa a már meglévő szakképesítéseket. Hangsúlyozza, hogy a helyi és regionális szintet közelről érintik ezek a kérdések, mivel hatáskörökkel rendelkeznek az oktatás, a képzés és a foglalkoztatás terén;

| 7. | úgy véli, hogy a készségek feltérképezése és az azt követő oktatási erőfeszítések között személyre szabott tantervek formájában világos kapcsolatot kell létesíteni. Egy jól kidolgozott, személyre szabott tantervnek arra kell törekednie, hogy egyértelmű tájékoztatást adjon az egyén számára a tanulmányok felépítéséről, irányvonalairól és célkitűzéseiről; |
| --- | --- |

7.

úgy véli, hogy a készségek feltérképezése és az azt követő oktatási erőfeszítések között személyre szabott tantervek formájában világos kapcsolatot kell létesíteni. Egy jól kidolgozott, személyre szabott tantervnek arra kell törekednie, hogy egyértelmű tájékoztatást adjon az egyén számára a tanulmányok felépítéséről, irányvonalairól és célkitűzéseiről;

| 8. | úgy véli továbbá, hogy a személyre szabott tantervek kidolgozásához szükség van színvonalas és hatékony, élethosszig tartó pályaorientációs és -információs szolgáltatásokra. E szolgáltatások révén az érdeklődők tájékozódhatnak a szükségleteikhez igazodó és az elhelyezkedéshez szükséges készségek megszerzését lehetővé tevő tanulási lehetőségekről. Ezek például útmutatás, tanulmányi látogatás, gyakorlati foglalkozások, a tanulmányok finanszírozására vonatkozó tanácsadás, a képzési lehetőségekről szóló tájékoztatás, vagy akár a különböző képzési formák elérhetőségével és a különböző oktatási szereplőkkel kapcsolatos információk formáját is ölthetik; |
| --- | --- |

8.

úgy véli továbbá, hogy a személyre szabott tantervek kidolgozásához szükség van színvonalas és hatékony, élethosszig tartó pályaorientációs és -információs szolgáltatásokra. E szolgáltatások révén az érdeklődők tájékozódhatnak a szükségleteikhez igazodó és az elhelyezkedéshez szükséges készségek megszerzését lehetővé tevő tanulási lehetőségekről. Ezek például útmutatás, tanulmányi látogatás, gyakorlati foglalkozások, a tanulmányok finanszírozására vonatkozó tanácsadás, a képzési lehetőségekről szóló tájékoztatás, vagy akár a különböző képzési formák elérhetőségével és a különböző oktatási szereplőkkel kapcsolatos információk formáját is ölthetik;

| 9. | hangsúlyozza, hogy az oktatási intézkedésekkel arra kell törekedni, hogy az érintett felnőttek megszerezzék az ahhoz szükséges készségeket, hogy be tudjanak illeszkedni, illetve meg tudják őrizni helyüket a munkaerőpiacon és a társadalomban. Aláhúzza, hogy a képzésben részt vevőknek ezáltal arra is lehetőségük nyílik, hogy tanulmányaik során egy oktatási rendszeren belül a különböző szinteket és a különböző tanulási környezeteket igényeik szerint kombinálják. Ennek célja az, hogy minél gyorsabban meg lehessen szerezni a munkaerőpiacon, illetve a társadalmi életben – nem utolsósorban a menedékkérők és a menekültek beilleszkedéséhez – szükséges készségeket. Cél lehet például az alapszintű nyelvismeret elsajátítása elemi, közép- vagy magasabb szintű tanulmányokkal kombinálva. A tanulmányok munka melletti folytatását is elő kell segíteni; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza, hogy az oktatási intézkedésekkel arra kell törekedni, hogy az érintett felnőttek megszerezzék az ahhoz szükséges készségeket, hogy be tudjanak illeszkedni, illetve meg tudják őrizni helyüket a munkaerőpiacon és a társadalomban. Aláhúzza, hogy a képzésben részt vevőknek ezáltal arra is lehetőségük nyílik, hogy tanulmányaik során egy oktatási rendszeren belül a különböző szinteket és a különböző tanulási környezeteket igényeik szerint kombinálják. Ennek célja az, hogy minél gyorsabban meg lehessen szerezni a munkaerőpiacon, illetve a társadalmi életben – nem utolsósorban a menedékkérők és a menekültek beilleszkedéséhez – szükséges készségeket. Cél lehet például az alapszintű nyelvismeret elsajátítása elemi, közép- vagy magasabb szintű tanulmányokkal kombinálva. A tanulmányok munka melletti folytatását is elő kell segíteni;

| 10. | felhívja a figyelmet arra, hogy a célcsoportbeli egyének számára biztosítani kell a különböző tanulási formákhoz való hozzáférést, figyelembe véve az egyénnek megfelelő idő- és térbeli szempontokat – például földrajzi vagy társadalmi adottságok függvényében –, valamint a tanulmányok más tevékenységekkel, illetve különböző tanulási módszerekkel való kombinálásának lehetőségét. Az RB hangsúlyozza, hogy – megfelelő irányítás mellett – ki kell használni az új tanulási lehetőségeket is, amelyek különböző informatikai alapú tanulási formákat – például (valós idejű) távoktatás formáját –, illetve vegyes tanulási vagy más nyitott oktatási formákat ölthetnek. Okkal feltételezhetjük, hogy ezeket a technikai lehetőségeket az elkövetkező évek során hamar ki fogják fejleszteni. A kihívás abban rejlik, hogy a pedagógiai tevékenységek is tudnak-e ezzel lépést tartani; |
| --- | --- |

10.

felhívja a figyelmet arra, hogy a célcsoportbeli egyének számára biztosítani kell a különböző tanulási formákhoz való hozzáférést, figyelembe véve az egyénnek megfelelő idő- és térbeli szempontokat – például földrajzi vagy társadalmi adottságok függvényében –, valamint a tanulmányok más tevékenységekkel, illetve különböző tanulási módszerekkel való kombinálásának lehetőségét. Az RB hangsúlyozza, hogy – megfelelő irányítás mellett – ki kell használni az új tanulási lehetőségeket is, amelyek különböző informatikai alapú tanulási formákat – például (valós idejű) távoktatás formáját –, illetve vegyes tanulási vagy más nyitott oktatási formákat ölthetnek. Okkal feltételezhetjük, hogy ezeket a technikai lehetőségeket az elkövetkező évek során hamar ki fogják fejleszteni. A kihívás abban rejlik, hogy a pedagógiai tevékenységek is tudnak-e ezzel lépést tartani;

| 11. | kiemeli, hogy az effajta struktúrába megkeresési tevékenységeket is bele kell építeni, hogy az olyan, továbbképzést igénylő hátrányos helyzetű csoportok se maradjanak ki, amelyek tagjai maguktól nem néznének oktatási lehetőségek után. Az ilyen célú fellépéseket nemzeti, illetve helyi/regionális eszközökkel kombinálva érdemes kidolgozni. Ez történhet például úgy, hogy a helyi/regionális önkormányzatok elvállalják, hogy felkutatják az intézkedés célcsoportjait, és megkeresési tevékenységekkel ösztönzik őket. Ezután azok, akiket alkalmasnak találtak a programban való részvételre, nemzeti szinten meghatározott támogatási formákban részesülhetnek, például megerősített tanulmányi támogatásban, adókedvezményekben vagy tanulmányi szabadságban. Az RB felhívja rá a figyelmet, hogy a civil társadalmi szereplők, például a különböző ifjúsági szervezetek fontos szerepet tölthetnek be a megkeresési szakaszban; |
| --- | --- |

11.

kiemeli, hogy az effajta struktúrába megkeresési tevékenységeket is bele kell építeni, hogy az olyan, továbbképzést igénylő hátrányos helyzetű csoportok se maradjanak ki, amelyek tagjai maguktól nem néznének oktatási lehetőségek után. Az ilyen célú fellépéseket nemzeti, illetve helyi/regionális eszközökkel kombinálva érdemes kidolgozni. Ez történhet például úgy, hogy a helyi/regionális önkormányzatok elvállalják, hogy felkutatják az intézkedés célcsoportjait, és megkeresési tevékenységekkel ösztönzik őket. Ezután azok, akiket alkalmasnak találtak a programban való részvételre, nemzeti szinten meghatározott támogatási formákban részesülhetnek, például megerősített tanulmányi támogatásban, adókedvezményekben vagy tanulmányi szabadságban. Az RB felhívja rá a figyelmet, hogy a civil társadalmi szereplők, például a különböző ifjúsági szervezetek fontos szerepet tölthetnek be a megkeresési szakaszban;

| 12. | egyetért a közleménynek azzal a megállapításával, hogy a munkáltatók a korábbiaktól eltérően ma már nem annyira foglalkozásspecifikus készségeket keresnek, hanem egyre inkább a több területen is hasznosítható készségeket igénylik, így a csapatmunkát, a kreatív gondolkodást és a problémamegoldást, valamint a különböző tevékenységi területeken való munkavégzés képességét. Az oktatási fellépések kidolgozása és végrehajtása során ezekre az új körülményekre is figyelmet kell fordítani. Ugyanakkor szükségesnek tartja az új gazdasági ágazatokat – például a zöld vagy a kék gazdaságot – célzó egyedi képzési tartalmak kidolgozását; |
| --- | --- |

12.

egyetért a közleménynek azzal a megállapításával, hogy a munkáltatók a korábbiaktól eltérően ma már nem annyira foglalkozásspecifikus készségeket keresnek, hanem egyre inkább a több területen is hasznosítható készségeket igénylik, így a csapatmunkát, a kreatív gondolkodást és a problémamegoldást, valamint a különböző tevékenységi területeken való munkavégzés képességét. Az oktatási fellépések kidolgozása és végrehajtása során ezekre az új körülményekre is figyelmet kell fordítani. Ugyanakkor szükségesnek tartja az új gazdasági ágazatokat – például a zöld vagy a kék gazdaságot – célzó egyedi képzési tartalmak kidolgozását;

| 13. | kéri, hogy a nemzeti, regionális, illetve helyi kormányzatok, a vállalatok, a munkavállalók és szervezeteik, valamint a civil társadalom szereplői a köztük lévő partnerségek alapján folytassanak széles körű együttműködést, hogy nagymértékben ki lehessen használni a nem formális és informális tanulás során megszerzett tudást és képesítéseket. A formális iskolai rendszeren kívül megszerzett ismeretek érvényesítése révén sokkal tájékozottabban lehet felmérni, hogy milyen új készségekre és képesítésekre van szükség; |
| --- | --- |

13.

kéri, hogy a nemzeti, regionális, illetve helyi kormányzatok, a vállalatok, a munkavállalók és szervezeteik, valamint a civil társadalom szereplői a köztük lévő partnerségek alapján folytassanak széles körű együttműködést, hogy nagymértékben ki lehessen használni a nem formális és informális tanulás során megszerzett tudást és képesítéseket. A formális iskolai rendszeren kívül megszerzett ismeretek érvényesítése révén sokkal tájékozottabban lehet felmérni, hogy milyen új készségekre és képesítésekre van szükség;

| 14. | hangsúlyozza, hogy – bár az oktatási és képzési rendszerek megszervezése és tartalommal való megtöltése a tagállamok hatásköre – a Készséggarancia kialakításakor először is figyelembe kell venni a nemzeti, regionális és helyi körülményeket és az elérhető erőforrásokat, ám ügyelni kell egyúttal arra is, hogy a humántőkébe való beruházásokat szociális beruházásoknak kell tekinteni. Az RB aláhúzza, hogy az európai társfinanszírozás lehetősége – létező vagy jövőbeli finanszírozási programok révén – nagy jelentőséget kap majd, amikor a tagállamok végrehajtják a Készséggaranciát; |
| --- | --- |

14.

hangsúlyozza, hogy – bár az oktatási és képzési rendszerek megszervezése és tartalommal való megtöltése a tagállamok hatásköre – a Készséggarancia kialakításakor először is figyelembe kell venni a nemzeti, regionális és helyi körülményeket és az elérhető erőforrásokat, ám ügyelni kell egyúttal arra is, hogy a humántőkébe való beruházásokat szociális beruházásoknak kell tekinteni. Az RB aláhúzza, hogy az európai társfinanszírozás lehetősége – létező vagy jövőbeli finanszírozási programok révén – nagy jelentőséget kap majd, amikor a tagállamok végrehajtják a Készséggaranciát;

Ellenálló képesség kialakítása: kulcskompetenciák és magasabb szintű, komplexebb készségek

| 15. | örömmel fogadja, hogy az Európai Bizottság tovább kívánja vizsgálni a kulcskompetenciák közös értelmezésének kérdését, hogy azok világos kifejeződésre jussanak a nemzeti irányítási dokumentumokban, nagyobb hatást fejthessenek ki az oktatásban, és kiértékelésükre az oktatáson belül az irányítási lánc különböző szintjein is sor kerüljön. Fontos, hogy az embereknek a gyorsan változó munkaerőpiaci igényekhez való alkalmazkodását is lehetővé tevő kulcskompetenciák jelentőségének kérdése különböző európai, nemzeti, regionális és helyi fórumokon is felvetődjön. Ezért ezt például társadalmi, munkaügyi, oktatási, kutatási és civil szervezetek képviselői közötti, mélyreható párbeszéd keretében lenne érdemes megvitatni; |
| --- | --- |

15.

örömmel fogadja, hogy az Európai Bizottság tovább kívánja vizsgálni a kulcskompetenciák közös értelmezésének kérdését, hogy azok világos kifejeződésre jussanak a nemzeti irányítási dokumentumokban, nagyobb hatást fejthessenek ki az oktatásban, és kiértékelésükre az oktatáson belül az irányítási lánc különböző szintjein is sor kerüljön. Fontos, hogy az embereknek a gyorsan változó munkaerőpiaci igényekhez való alkalmazkodását is lehetővé tevő kulcskompetenciák jelentőségének kérdése különböző európai, nemzeti, regionális és helyi fórumokon is felvetődjön. Ezért ezt például társadalmi, munkaügyi, oktatási, kutatási és civil szervezetek képviselői közötti, mélyreható párbeszéd keretében lenne érdemes megvitatni;

| 16. | igen fontosnak tartja, hogy a helyi és regionális önkormányzatokat – mint oktatási és képzési szolgáltatókat – és a tanárképző intézményeket már a tervezett fejlesztési szakaszban bevonják ebbe a munkába, hogy a megszerzett készségek az elképzelhető legrövidebb időn belül alkalmazhatóak legyenek. Kiemeli, hogy az Európai Bizottság által a digitális, illetve vállalkozói készségekhez kidolgozott referenciakeretek igen jelentős lépést képviselnek ebben a fejlesztésben. Azt javasolja ezért, hogy a többi kulcskompetenciához, köztük a pénzügyi alapismeretekhez is dolgozzanak ki ennek megfelelő dokumentumokat a végrehajtást, a felmérést és a kiértékelést szolgáló segédanyagokkal együtt; |
| --- | --- |

16.

igen fontosnak tartja, hogy a helyi és regionális önkormányzatokat – mint oktatási és képzési szolgáltatókat – és a tanárképző intézményeket már a tervezett fejlesztési szakaszban bevonják ebbe a munkába, hogy a megszerzett készségek az elképzelhető legrövidebb időn belül alkalmazhatóak legyenek. Kiemeli, hogy az Európai Bizottság által a digitális, illetve vállalkozói készségekhez kidolgozott referenciakeretek igen jelentős lépést képviselnek ebben a fejlesztésben. Azt javasolja ezért, hogy a többi kulcskompetenciához, köztük a pénzügyi alapismeretekhez is dolgozzanak ki ennek megfelelő dokumentumokat a végrehajtást, a felmérést és a kiértékelést szolgáló segédanyagokkal együtt;

Szakképzés

| 17. | fontosnak tartja, hogy az Európai Bizottságnak a tematikus hetek és a WorldSkills szervezettel folytatott együttműködés formájában tett erőfeszítései tovább folytatódjanak. Így információs napok és szakmai vetélkedők, valamint kipróbálási lehetőségek révén ösztönözni és támogatni lehet a szakképzés előmozdítására irányuló nemzeti, regionális és helyi erőfeszítéseket; |
| --- | --- |

17.

fontosnak tartja, hogy az Európai Bizottságnak a tematikus hetek és a WorldSkills szervezettel folytatott együttműködés formájában tett erőfeszítései tovább folytatódjanak. Így információs napok és szakmai vetélkedők, valamint kipróbálási lehetőségek révén ösztönözni és támogatni lehet a szakképzés előmozdítására irányuló nemzeti, regionális és helyi erőfeszítéseket;

| 18. | üdvözli a készségek területén mutatkozó olyan hiányok kezelésére irányuló uniós fellépést, amelyek gyakran különösen problematikusak a kisebb, vidéki helyi és regionális önkormányzatok számára. Ebben a tekintetben várakozással tekint a készségek terén megvalósuló ágazati együttműködés tervére tett új javaslat megvalósítása elé, mivel ez megmutatja majd, hogy az új rendszer képes-e hozzájárulni a helyi és regionális önkormányzatok ágazatközi együttműködéséhez. Egy ilyen ágazatközi együttműködési platform hasznos lehetne a helyi gazdaságok, munkaerő és közszolgáltatások számára; |
| --- | --- |

18.

üdvözli a készségek területén mutatkozó olyan hiányok kezelésére irányuló uniós fellépést, amelyek gyakran különösen problematikusak a kisebb, vidéki helyi és regionális önkormányzatok számára. Ebben a tekintetben várakozással tekint a készségek terén megvalósuló ágazati együttműködés tervére tett új javaslat megvalósítása elé, mivel ez megmutatja majd, hogy az új rendszer képes-e hozzájárulni a helyi és regionális önkormányzatok ágazatközi együttműködéséhez. Egy ilyen ágazatközi együttműködési platform hasznos lehetne a helyi gazdaságok, munkaerő és közszolgáltatások számára;

| 19. | támogatja az Európai Bizottságnak azt az elképzelését, hogy felkérje a tagállamokat arra, hogy oktatási rendszereik megfelelő kialakítása révén tegyék lehetővé az általános oktatásból a különböző szakmai területeket célzó képzésre való fokozatos áttérést; |
| --- | --- |

19.

támogatja az Európai Bizottságnak azt az elképzelését, hogy felkérje a tagállamokat arra, hogy oktatási rendszereik megfelelő kialakítása révén tegyék lehetővé az általános oktatásból a különböző szakmai területeket célzó képzésre való fokozatos áttérést;

| 20. | egyetért azzal az elképzeléssel, hogy felkérjék a tagállamokat, hogy biztosítsák a folyamatos oktatás lehetőségét azon újonnan érkezők számára, akik célzott intézkedések révén gyorsan bekerültek a munkaerőpiacra, hogy azok később nehogy kirekedjenek a munkaerőpiacról; |
| --- | --- |

20.

egyetért azzal az elképzeléssel, hogy felkérjék a tagállamokat, hogy biztosítsák a folyamatos oktatás lehetőségét azon újonnan érkezők számára, akik célzott intézkedések révén gyorsan bekerültek a munkaerőpiacra, hogy azok később nehogy kirekedjenek a munkaerőpiacról;

| 21. | támogatja az Európai Bizottságnak azt a törekvését, hogy ösztönözni kellene a magasabb szintű szakképzési kínálat szélesítését, hogy egyre javuljon a szakképzés színvonala. Ennek az oktatási szerkezetnek a vázát egy, az oktatási szolgáltatók, a kutatók, a vállalkozások és a helyi/regionális önkormányzatok közötti, jól kidolgozott partnerség képezhetné; |
| --- | --- |

21.

támogatja az Európai Bizottságnak azt a törekvését, hogy ösztönözni kellene a magasabb szintű szakképzési kínálat szélesítését, hogy egyre javuljon a szakképzés színvonala. Ennek az oktatási szerkezetnek a vázát egy, az oktatási szolgáltatók, a kutatók, a vállalkozások és a helyi/regionális önkormányzatok közötti, jól kidolgozott partnerség képezhetné;

| 22. | emlékeztet rá, hogy az Európai Bizottságnak továbbra is tennie kell azért, hogy a szakképzés szükségképpen támogatni tudja az egész életen át tartó tanulást, és lehetővé tehesse a további tanulmányok képzettebb szinten történő folytatását; |
| --- | --- |

22.

emlékeztet rá, hogy az Európai Bizottságnak továbbra is tennie kell azért, hogy a szakképzés szükségképpen támogatni tudja az egész életen át tartó tanulást, és lehetővé tehesse a további tanulmányok képzettebb szinten történő folytatását;

Középpontban a digitális készségek

| 23. | támogatja azt az európai bizottsági javaslatot, hogy kérjék fel a tagállamokat arra, hogy dolgozzanak ki átfogó nemzeti stratégiákat a digitális készségekre vonatkozóan; |
| --- | --- |

23.

támogatja azt az európai bizottsági javaslatot, hogy kérjék fel a tagállamokat arra, hogy dolgozzanak ki átfogó nemzeti stratégiákat a digitális készségekre vonatkozóan;

| 24. | felhívja a figyelmet, hogy a digitális tartalmakat használó, minőségi és innovatív oktatási módszerekhez és tanulási formákhoz a következőkre van szükség:






  — | nyitott tanulási környezetek – új tanulási, ismeretszerzési és oktatási feltételekkel és módszerekkel egy digitalizált világban –, amelyek támogatják az ilyen téren jártas tanárokat és iskolai vezetőket, |
| --- | --- | --- |

24.

felhívja a figyelmet, hogy a digitális tartalmakat használó, minőségi és innovatív oktatási módszerekhez és tanulási formákhoz a következőkre van szükség:

—

nyitott tanulási környezetek – új tanulási, ismeretszerzési és oktatási feltételekkel és módszerekkel egy digitalizált világban –, amelyek támogatják az ilyen téren jártas tanárokat és iskolai vezetőket,

| — | nyitott oktatási segédanyagok, vagyis hozzáférés a tudáshoz, az oktatási segédanyagokhoz és az internetes tanulás támogatásának egyéb formáihoz, |
| --- | --- |

—

nyitott oktatási segédanyagok, vagyis hozzáférés a tudáshoz, az oktatási segédanyagokhoz és az internetes tanulás támogatásának egyéb formáihoz,

| — | a hálózatépítés előmozdítása mind a pedagógusok, mind a diákok körében – például különböző iskolák és országok között; |
| --- | --- |

—

a hálózatépítés előmozdítása mind a pedagógusok, mind a diákok körében – például különböző iskolák és országok között;

| 25. | úgy látja, hogy a digitalizálás lehetőséget teremt az iskolák előtt álló számos kihívás megoldására. Példák:






  — | lehetőség az egyének igényeinek jobban megfelelő és befogadóbb oktatásra, |
| --- | --- | --- |

25.

úgy látja, hogy a digitalizálás lehetőséget teremt az iskolák előtt álló számos kihívás megoldására. Példák:

—

lehetőség az egyének igényeinek jobban megfelelő és befogadóbb oktatásra,

| — | a nyelvtanulásnak, a közösségben való eligazításnak és a tantárgyak áttekintésének eszköze az újonnan érkezők számára, anyanyelven és az új ország nyelvén egyaránt nyújtott támogatással, |
| --- | --- |

—

a nyelvtanulásnak, a közösségben való eligazításnak és a tantárgyak áttekintésének eszköze az újonnan érkezők számára, anyanyelven és az új ország nyelvén egyaránt nyújtott támogatással,

| — | távoktatás, például a legelszigeteltebb térségek ellátása érdekében, vagy ha bizonyos nyelveken beszélő tanárok nem érhetők el, |
| --- | --- |

—

távoktatás, például a legelszigeteltebb térségek ellátása érdekében, vagy ha bizonyos nyelveken beszélő tanárok nem érhetők el,

| — | a diákok tanulmányi fejlődésének szemléltetése, a pedagógusok értékelési munkájának elősegítése, valamint az adminisztratív terhek enyhítése; |
| --- | --- |

—

a diákok tanulmányi fejlődésének szemléltetése, a pedagógusok értékelési munkájának elősegítése, valamint az adminisztratív terhek enyhítése;

| 26. | felhívja a figyelmet arra, hogy a digitális készségek terén tett erőfeszítések sikeréhez határozott pedagógiai vezetésre van szükség a különböző oktatási szinteken. Úgy véli, hogy a digitális készségek terén tett iskolai erőfeszítések hozzájárulhatnak ahhoz, hogy a tanári állások vonzóbbá váljanak, és így erősödjön a tanárok továbbképzés iránti igénye, illetve bővüljenek ez irányú lehetőségeik; |
| --- | --- |

26.

felhívja a figyelmet arra, hogy a digitális készségek terén tett erőfeszítések sikeréhez határozott pedagógiai vezetésre van szükség a különböző oktatási szinteken. Úgy véli, hogy a digitális készségek terén tett iskolai erőfeszítések hozzájárulhatnak ahhoz, hogy a tanári állások vonzóbbá váljanak, és így erősödjön a tanárok továbbképzés iránti igénye, illetve bővüljenek ez irányú lehetőségeik;

| 27. | megjegyzi, hogy különbséget kell tenni a digitális alapkészségek – amelyeket mindenkinek el kell sajátítania – és a konkrét tárgyi, illetve tudományterületekhez kapcsolódó, speciális digitális készségek között; |
| --- | --- |

27.

megjegyzi, hogy különbséget kell tenni a digitális alapkészségek – amelyeket mindenkinek el kell sajátítania – és a konkrét tárgyi, illetve tudományterületekhez kapcsolódó, speciális digitális készségek között;

Összevethetőbb képesítések

| 28. | várja az európai képesítési keretrendszer felülvizsgálatát, hogy szükség esetén biztosítani lehessen a nemzeti képesítési keretrendszerek frissítését, valamint hogy a kimutatások egységes formában készülhessenek. Ugyanakkor emlékeztet arra, hogy a tagállamok hatáskörébe tartozik az, hogy kidolgozzák a nemzeti képesítési keretrendszereken belül a minőségbiztosítási alapelveket; |
| --- | --- |

28.

várja az európai képesítési keretrendszer felülvizsgálatát, hogy szükség esetén biztosítani lehessen a nemzeti képesítési keretrendszerek frissítését, valamint hogy a kimutatások egységes formában készülhessenek. Ugyanakkor emlékeztet arra, hogy a tagállamok hatáskörébe tartozik az, hogy kidolgozzák a nemzeti képesítési keretrendszereken belül a minőségbiztosítási alapelveket;

| 29. | fontosnak tartja, hogy a tagállamok folyamatosan egyeztessenek a minőség érdekében, és egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy fokozatos megközelítésre van szükség az EU és a harmadik országok közötti együttműködés terén a képesítések egybevethetőségét illetően; |
| --- | --- |

29.

fontosnak tartja, hogy a tagállamok folyamatosan egyeztessenek a minőség érdekében, és egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy fokozatos megközelítésre van szükség az EU és a harmadik országok közötti együttműködés terén a képesítések egybevethetőségét illetően;

| 30. | aláhúzza, hogy több szakma, illetve szakterület is lényeges átalakuláson megy keresztül, új szakmai munkakörök keletkeznek, míg mások elavulnak. Fontos ezért, hogy a jövőbeli kompetencialeírások és -leltárak egy gyorsan változó és megújuló munkaerőpiacot tudjanak tükrözni. Ebben az összefüggésben külön ki kell emelni a kulcskompetenciák jelentőségét; |
| --- | --- |

30.

aláhúzza, hogy több szakma, illetve szakterület is lényeges átalakuláson megy keresztül, új szakmai munkakörök keletkeznek, míg mások elavulnak. Fontos ezért, hogy a jövőbeli kompetencialeírások és -leltárak egy gyorsan változó és megújuló munkaerőpiacot tudjanak tükrözni. Ebben az összefüggésben külön ki kell emelni a kulcskompetenciák jelentőségét;

A migránsok, köztük a menedékkérők és a menekültek készségei és képesítései

| 31. | felhívja a figyelmet, hogy amint az az Európai Parlament egy 2016-os állásfoglalásában (1) is szerepel, rendkívül fontos, hogy támogassuk a menekültek, a menedékkérők és a hasonló helyzetben lévők befogadását és beilleszkedését. Fontos ezért elősegíteni, hogy a tagállamok a lehető legrövidebb időn belül rendezzék a felmérésekhez, a nyelvi bevezető kurzusokhoz, a készségfejlesztési programokhoz és más, a munkaerőpiaci és társadalmi beilleszkedést támogató intézkedésekhez való hozzáférést. Az is lényeges, hogy azok, akik hazájukban már vettek részt oktatásban, illetve vizsgát tettek, tudásukat haladéktalanul felmérethessék; |
| --- | --- |

31.

felhívja a figyelmet, hogy amint az az Európai Parlament egy 2016-os állásfoglalásában (1) is szerepel, rendkívül fontos, hogy támogassuk a menekültek, a menedékkérők és a hasonló helyzetben lévők befogadását és beilleszkedését. Fontos ezért elősegíteni, hogy a tagállamok a lehető legrövidebb időn belül rendezzék a felmérésekhez, a nyelvi bevezető kurzusokhoz, a készségfejlesztési programokhoz és más, a munkaerőpiaci és társadalmi beilleszkedést támogató intézkedésekhez való hozzáférést. Az is lényeges, hogy azok, akik hazájukban már vettek részt oktatásban, illetve vizsgát tettek, tudásukat haladéktalanul felmérethessék;

A tanulás és a tanítás korszerűsítése

| 32. | méltányolja, hogy az Európai Bizottság ígérete szerint a készségfejlesztési programban külön figyelmet fog kapni a pedagógiai innováció, és reméli, hogy ez a kulcskompetenciák megszerzését is előmozdítja majd, ami az európai oktatási és képzési rendszerek alapvető alkotóeleme; |
| --- | --- |

32.

méltányolja, hogy az Európai Bizottság ígérete szerint a készségfejlesztési programban külön figyelmet fog kapni a pedagógiai innováció, és reméli, hogy ez a kulcskompetenciák megszerzését is előmozdítja majd, ami az európai oktatási és képzési rendszerek alapvető alkotóeleme;

| 33. | úgy véli, hogy az Európai Bizottságnak a tanulócentrikus tanulás folyamatos fejlesztésére kell törekednie, mégpedig a digitális tanulás szempontjaira építve, amelyeket az RB a megnyíló oktatásról szóló 2014. évi európai bizottsági közleményről (2) készített véleményében is említett; |
| --- | --- |

33.

úgy véli, hogy az Európai Bizottságnak a tanulócentrikus tanulás folyamatos fejlesztésére kell törekednie, mégpedig a digitális tanulás szempontjaira építve, amelyeket az RB a megnyíló oktatásról szóló 2014. évi európai bizottsági közleményről (2) készített véleményében is említett;

| 34. | rámutat, hogy az új készségfejlesztési program megvalósítása a tanárok, éspedig különösen a felnőttképzéssel és közösségi tanulással foglalkozók továbbképzésétől függ. A tanárok támogatására megfelelő figyelmet kell fordítani a tagállami végrehajtási tervekben, és népszerűsíteni lehetne az európai felnőttoktatás elektronikus platformját (EPALE); |
| --- | --- |

34.

rámutat, hogy az új készségfejlesztési program megvalósítása a tanárok, éspedig különösen a felnőttképzéssel és közösségi tanulással foglalkozók továbbképzésétől függ. A tanárok támogatására megfelelő figyelmet kell fordítani a tagállami végrehajtási tervekben, és népszerűsíteni lehetne az európai felnőttoktatás elektronikus platformját (EPALE);

| 35. | osztja az Európai Bizottságnak azt a nézetét, hogy a tagállamoknak meg kell erősíteniük a tanárok, illetve a Készséggarancia végrehajtásával foglalkozó minden személy képzését és folyamatos továbbképzését; |
| --- | --- |

35.

osztja az Európai Bizottságnak azt a nézetét, hogy a tagállamoknak meg kell erősíteniük a tanárok, illetve a Készséggarancia végrehajtásával foglalkozó minden személy képzését és folyamatos továbbképzését;

A felsőoktatás korszerűsítése

| 36. | méltányolja, hogy az Európai Bizottság együtt kíván működni különböző érdekelt felekkel a felsőoktatás korszerűsítésére irányuló erőfeszítéseikben, külön ügyelve a kompetenciák értékeléséhez kapcsolódó kérdésekre. Ennek során figyelembe kell venni a tagállamok nemzeti oktatási keretrendszereit, valamint a helyi és regionális szint erősségeit és az előttük álló kihívásokat, többek között az eltérő helyi és regionális munkaerőpiacok igényeit. Kiemeli ebben a kontextusban annak szükségességét, hogy levonjuk a tanulságokat a hasonló projektek korábbi sikereiből és kudarcaiból, biztosítandó azt a kötelezettségvállalást, amely ahhoz szükséges, hogy konszenzus szülessen a felsőoktatás korszerűsítésének kijelölendő irányát illetően; |
| --- | --- |

36.

méltányolja, hogy az Európai Bizottság együtt kíván működni különböző érdekelt felekkel a felsőoktatás korszerűsítésére irányuló erőfeszítéseikben, külön ügyelve a kompetenciák értékeléséhez kapcsolódó kérdésekre. Ennek során figyelembe kell venni a tagállamok nemzeti oktatási keretrendszereit, valamint a helyi és regionális szint erősségeit és az előttük álló kihívásokat, többek között az eltérő helyi és regionális munkaerőpiacok igényeit. Kiemeli ebben a kontextusban annak szükségességét, hogy levonjuk a tanulságokat a hasonló projektek korábbi sikereiből és kudarcaiból, biztosítandó azt a kötelezettségvállalást, amely ahhoz szükséges, hogy konszenzus szülessen a felsőoktatás korszerűsítésének kijelölendő irányát illetően;

| 37. | az Európai Bizottság által beharangozott, a felsőfokú végzettségűek pályakövetésére irányuló kezdeményezésre vonatkozóan hangsúlyozza, hogy egy ilyen kezdeményezés nem vezethet a nemzeti és regionális hatóságok és a felsőoktatási intézmények igazgatási többletterheihez és a hallgatók terheléséhez; ezenkívül utalunk az adatvédelmi rendelkezések betartásának szükségességére. Ezért felül kell vizsgálni az adóügyi és társadalombiztosítási adatok e tervhez való felhasználásának ötletét; |
| --- | --- |

37.

az Európai Bizottság által beharangozott, a felsőfokú végzettségűek pályakövetésére irányuló kezdeményezésre vonatkozóan hangsúlyozza, hogy egy ilyen kezdeményezés nem vezethet a nemzeti és regionális hatóságok és a felsőoktatási intézmények igazgatási többletterheihez és a hallgatók terheléséhez; ezenkívül utalunk az adatvédelmi rendelkezések betartásának szükségességére. Ezért felül kell vizsgálni az adóügyi és társadalombiztosítási adatok e tervhez való felhasználásának ötletét;

Az Europass keretrendszer átdolgozása

| 38. | üdvözli a jelenlegi Europass keretrendszer átdolgozására irányuló európai bizottsági szándékot. Ahhoz, hogy a készségek kereslete és kínálata kapcsán pontos és friss információk álljanak rendelkezésre, az Europass keretrendszer átdolgozásakor a helyi és regionális szinten szerzett aktuális tapasztalatokból kellene kiindulni. A helyi és regionális önkormányzatok tehát hasznos módon járulhatnak hozzá a készségekkel kapcsolatos információgyűjtéshez és a javasolt online szolgáltató platform működéséhez. |
| --- | --- |

38.

üdvözli a jelenlegi Europass keretrendszer átdolgozására irányuló európai bizottsági szándékot. Ahhoz, hogy a készségek kereslete és kínálata kapcsán pontos és friss információk álljanak rendelkezésre, az Europass keretrendszer átdolgozásakor a helyi és regionális szinten szerzett aktuális tapasztalatokból kellene kiindulni. A helyi és regionális önkormányzatok tehát hasznos módon járulhatnak hozzá a készségekkel kapcsolatos információgyűjtéshez és a javasolt online szolgáltató platform működéséhez.

Kelt Brüsszelben, 2016. december 7-én.

a Régiók Európai Bizottsága elnöke

Markku MARKKULA

---

(1)  Menekültek: társadalmi befogadás és munkaerőpiaci integráció. Európai Parlament (2016) 0297.

1

(2)  COM(2013) 654 final.

2

---

| 9.6.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 185/36 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 185/36

---

A Régiók Európai Bizottsága véleménye – A mezőgazdasági árak volatilitásának szabályozása

(2017/C 185/06)

| Előadó: | Jacques BLANC (FR/EPP), La Canourgue polgármestere |
| --- | --- |

Előadó:

Jacques BLANC (FR/EPP), La Canourgue polgármestere

POLITIKAI AJÁNLÁSOK

A RÉGIÓK EURÓPAI BIZOTTSÁGA

| 1. | megállapítja, hogy a 2011. júniusi G20-csúcson az említett volatilitással szemben elfogadott cselekvési terv eddig kevés eredményt ért el, ezért kéri, hogy a G20-ak 2017-ben esedékes német elnöksége alatt kezdjék újra a tárgyalásokat erről a témáról; |
| --- | --- |

1.

megállapítja, hogy a 2011. júniusi G20-csúcson az említett volatilitással szemben elfogadott cselekvési terv eddig kevés eredményt ért el, ezért kéri, hogy a G20-ak 2017-ben esedékes német elnöksége alatt kezdjék újra a tárgyalásokat erről a témáról;

| 2. | megállapítja, hogy a közös agrárpolitika (KAP) elmúlt években végrehajtott reformja ellenére a kockázatkezelési eljárások, amelyek lehetővé teszik a mezőgazdasági termelők számára, hogy védekezzenek a hozam és az árak változásának negatív hatásai, valamint az egészségügyi vagy környezeti eredetű károk ellen, a KAP mostohagyermekei. A KAP második pillére forrásainak kevesebb, mint 2 %-át és a teljes mezőgazdasági költségvetés 0,4 %-át fordítják erre. A tagállamok szabadon dönthetnek arról, hogy milyen mértékben kívánják ezeket az EMVA-eszközöket igénybe venni; |
| --- | --- |

2.

megállapítja, hogy a közös agrárpolitika (KAP) elmúlt években végrehajtott reformja ellenére a kockázatkezelési eljárások, amelyek lehetővé teszik a mezőgazdasági termelők számára, hogy védekezzenek a hozam és az árak változásának negatív hatásai, valamint az egészségügyi vagy környezeti eredetű károk ellen, a KAP mostohagyermekei. A KAP második pillére forrásainak kevesebb, mint 2 %-át és a teljes mezőgazdasági költségvetés 0,4 %-át fordítják erre. A tagállamok szabadon dönthetnek arról, hogy milyen mértékben kívánják ezeket az EMVA-eszközöket igénybe venni;

| 3. | úgy véli, hogy a mezőgazdasági termelők jövedelmének biztosítására szolgáló mechanizmusokat jelentős mértékben meg kell erősíteni a mezőgazdasági árak és inputanyagok nagyarányú volatilitása hatásainak mérséklése érdekében, az európai mezőgazdasági ágazatok versenyképességének növelése, a mezőgazdaság valamennyi területen történő fenntartása, a modernizáció és az innováció ösztönzése és az élő vidéki környezet megóvása céljából; |
| --- | --- |

3.

úgy véli, hogy a mezőgazdasági termelők jövedelmének biztosítására szolgáló mechanizmusokat jelentős mértékben meg kell erősíteni a mezőgazdasági árak és inputanyagok nagyarányú volatilitása hatásainak mérséklése érdekében, az európai mezőgazdasági ágazatok versenyképességének növelése, a mezőgazdaság valamennyi területen történő fenntartása, a modernizáció és az innováció ösztönzése és az élő vidéki környezet megóvása céljából;

| 4. | úgy véli, hogy ez a cél a következőket célzó intézkedéscsomag közös bevezetése esetén érhető el: i. a mezőgazdasági ágazatok magánszereplőinek a mezőgazdasági piacok szabályozásában játszott szerepének megerősítése a KAP liberalizálásának részleges ellensúlyozása érdekében; ii. a mezőgazdasági termelők rendelkezésére álló kockázatkezelési eszközök palettájának kiszélesítése és a hozzáférés egyszerűsítése, mivel az EMVA keretén belül meglévő eszközök nem mozgósíthatók amiatt, hogy a 2. pilléren belül nem áll rendelkezésre elegendő forrás, így ezeket az 1. pillér alá tartozó források veszélyeztetése nélkül növelni kellene; iii. a KAP következő reformjának keretén belül, valamint helyi és regionális szinten az európai gazdaságok hozzáadott értéke növelésének előmozdítása annak érdekében, hogy azok kevésbé legyenek kitéve a mezőgazdasági világpiaci árak változásának; |
| --- | --- |

4.

úgy véli, hogy ez a cél a következőket célzó intézkedéscsomag közös bevezetése esetén érhető el: i. a mezőgazdasági ágazatok magánszereplőinek a mezőgazdasági piacok szabályozásában játszott szerepének megerősítése a KAP liberalizálásának részleges ellensúlyozása érdekében; ii. a mezőgazdasági termelők rendelkezésére álló kockázatkezelési eszközök palettájának kiszélesítése és a hozzáférés egyszerűsítése, mivel az EMVA keretén belül meglévő eszközök nem mozgósíthatók amiatt, hogy a 2. pilléren belül nem áll rendelkezésre elegendő forrás, így ezeket az 1. pillér alá tartozó források veszélyeztetése nélkül növelni kellene; iii. a KAP következő reformjának keretén belül, valamint helyi és regionális szinten az európai gazdaságok hozzáadott értéke növelésének előmozdítása annak érdekében, hogy azok kevésbé legyenek kitéve a mezőgazdasági világpiaci árak változásának;

| 5. | emlékeztet arra, hogy a szerződések előre ismert áron biztosítják a mezőgazdasági termelők termelésének értékesítését és a feldolgozók ellátását. Ily módon hozzájárulnak a kínálat és a kereslet közötti egyensúly megteremtéséhez, és a termékminőség hatékonyabb irányítását teszik lehetővé, ami magasabb árakat eredményezhet a termelők számára, illetve az ellátási láncon belül méltányosabbá teszik a jövedelemeloszlást; |
| --- | --- |

5.

emlékeztet arra, hogy a szerződések előre ismert áron biztosítják a mezőgazdasági termelők termelésének értékesítését és a feldolgozók ellátását. Ily módon hozzájárulnak a kínálat és a kereslet közötti egyensúly megteremtéséhez, és a termékminőség hatékonyabb irányítását teszik lehetővé, ami magasabb árakat eredményezhet a termelők számára, illetve az ellátási láncon belül méltányosabbá teszik a jövedelemeloszlást;

| 6. | javasolja, hogy azokban a tagállamokban, ahol nincsenek kialakult vertikális együttműködési formák, az élelmiszerlánc egészén (nem csak a mezőgazdasági termelők és a mezőgazdasági termékek feldolgozói között) szilárdítsák meg a szerződéskötést, tegyék lehetővé a tagállamok számára annak kötelezővé tételét, és támogassák például a termelői szervezetek, a feldolgozók és a forgalmazók között létrejött többoldalú szerződések megkötését; |
| --- | --- |

6.

javasolja, hogy azokban a tagállamokban, ahol nincsenek kialakult vertikális együttműködési formák, az élelmiszerlánc egészén (nem csak a mezőgazdasági termelők és a mezőgazdasági termékek feldolgozói között) szilárdítsák meg a szerződéskötést, tegyék lehetővé a tagállamok számára annak kötelezővé tételét, és támogassák például a termelői szervezetek, a feldolgozók és a forgalmazók között létrejött többoldalú szerződések megkötését;

| 7. | javasolja, hogy a versenyszabályok rugalmasabb és egységesebb uniós értelmezése révén, a válságkezelés kapcsán biztosítsanak nagyobb jogosítványokat a mezőgazdasági vállalkozásoknak, a termelői szervezeteknek és az elismert ágazatközi szervezeteknek, valamint a piaci szereplőknek és agrár-élelmiszeripari központoknak mint a közérdek védelméért felelős struktúráknak. Ennek érdekében az ágazat különböző láncszemeit tömörítő ágazati szervezeteknek, illetve a fenti piaci szereplőknek és agrár-élelmiszeripari központoknak képesnek kell lenniük arra, hogy a vállalkozásoknak piaci előrejelző információkat nyújtsanak annak érdekében, hogy segítsék őket a megfelelő döntések meghozatalában, anélkül azonban, hogy referenciaárakat határoznának meg. Ez a gyakorlat már létezik néhány tagállamban, ezért érdemes a bevált gyakorlatok cseréjén is elgondolkodni; |
| --- | --- |

7.

javasolja, hogy a versenyszabályok rugalmasabb és egységesebb uniós értelmezése révén, a válságkezelés kapcsán biztosítsanak nagyobb jogosítványokat a mezőgazdasági vállalkozásoknak, a termelői szervezeteknek és az elismert ágazatközi szervezeteknek, valamint a piaci szereplőknek és agrár-élelmiszeripari központoknak mint a közérdek védelméért felelős struktúráknak. Ennek érdekében az ágazat különböző láncszemeit tömörítő ágazati szervezeteknek, illetve a fenti piaci szereplőknek és agrár-élelmiszeripari központoknak képesnek kell lenniük arra, hogy a vállalkozásoknak piaci előrejelző információkat nyújtsanak annak érdekében, hogy segítsék őket a megfelelő döntések meghozatalában, anélkül azonban, hogy referenciaárakat határoznának meg. Ez a gyakorlat már létezik néhány tagállamban, ezért érdemes a bevált gyakorlatok cseréjén is elgondolkodni;

| 8. | javasolja, hogy a piac egyensúlyhiánya vagy a piac egyensúlyhiányának meghatározott mutatók alapján értékelt, bizonyított kockázata esetén a mezőgazdasági vállalkozások – a termelői szervezeteket és egyesületeiket is beleértve – cselekvési mozgásterüket kihasználva csökkenthessék termelésüket még azelőtt, hogy arra az Európai Bizottság a piacok közös szervezéséről (PKSZ) szóló 1308/2013/EU rendelet 222. cikkének alkalmazásában felhatalmazta volna őket. A PKSZ-nek ily módon kifejezetten engedélyeznie kellene a mezőgazdasági vállalkozások, köztük a termelői szervezetek és szövetségek számára a piaci egyensúly helyreállítására szolgáló megelőző intézkedések meghozatalát a domináns helyzettel való visszaélések elkerülése érdekében, előre tájékoztatva erről az illetékes hatóságokat; |
| --- | --- |

8.

javasolja, hogy a piac egyensúlyhiánya vagy a piac egyensúlyhiányának meghatározott mutatók alapján értékelt, bizonyított kockázata esetén a mezőgazdasági vállalkozások – a termelői szervezeteket és egyesületeiket is beleértve – cselekvési mozgásterüket kihasználva csökkenthessék termelésüket még azelőtt, hogy arra az Európai Bizottság a piacok közös szervezéséről (PKSZ) szóló 1308/2013/EU rendelet 222. cikkének alkalmazásában felhatalmazta volna őket. A PKSZ-nek ily módon kifejezetten engedélyeznie kellene a mezőgazdasági vállalkozások, köztük a termelői szervezetek és szövetségek számára a piaci egyensúly helyreállítására szolgáló megelőző intézkedések meghozatalát a domináns helyzettel való visszaélések elkerülése érdekében, előre tájékoztatva erről az illetékes hatóságokat;

| 9. | megjegyzi, hogy a mezőgazdasági árak volatilitásának szabályozása és a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok elleni küzdelem az élelmiszer-ellátási láncon belül egymással szorosan összefüggenek, mivel a piaci változások kiélezik a hozzáadott érték ágazatokon belüli elosztásáért folyó harcon belüli erőviszonyokat, és az ebből eredő alkuk általában kedvezőtlenek a termelők számára, akik korlátozott tárgyalási erővel rendelkeznek különösen az agrár-élelmiszeripar, ezen belül is elsősorban a kiskereskedelmi láncok növekvő koncentrációja, a termelők szétaprózódása és szervezettségük hiányosságai miatt; |
| --- | --- |

9.

megjegyzi, hogy a mezőgazdasági árak volatilitásának szabályozása és a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok elleni küzdelem az élelmiszer-ellátási láncon belül egymással szorosan összefüggenek, mivel a piaci változások kiélezik a hozzáadott érték ágazatokon belüli elosztásáért folyó harcon belüli erőviszonyokat, és az ebből eredő alkuk általában kedvezőtlenek a termelők számára, akik korlátozott tárgyalási erővel rendelkeznek különösen az agrár-élelmiszeripar, ezen belül is elsősorban a kiskereskedelmi láncok növekvő koncentrációja, a termelők szétaprózódása és szervezettségük hiányosságai miatt;

| 10. | javasolja az élelmiszer-ellátási láncon belüli tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok elleni uniós szabályozás megalkotását az Európai Parlament 2016. június 7-i határozatának [2015/2065 (INI)] megfelelően, a következő okokból: a szerződések a kockázat bizonyos mértékű megosztását biztosítják, de nem igazítják ki alapvetően a felek közötti egyenlőtlenségeket; a monopóliumellenes intézkedések nem elégségesek a tisztességtelen piaci gyakorlatok és a mezőgazdasági ágazatokra jellemző erőviszonyok közötti különbségek orvoslására; az ágazati szereplők önszabályozó mechanizmusai nem hatékonyak, különösen azért, mert a mezőgazdasági termelők és a feldolgozók gyakran félnek feljelentést tenni, attól tartva, hogy kizárják őket a piacról; kerettörvény megalkotására van szükség uniós szinten a versenyfeltételek harmonizálása és annak biztosítása érdekében, hogy az európai mezőgazdasági termelők és fogyasztók részére méltányos értékesítési és vásárlási feltételeket lehessen biztosítani; |
| --- | --- |

10.

javasolja az élelmiszer-ellátási láncon belüli tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok elleni uniós szabályozás megalkotását az Európai Parlament 2016. június 7-i határozatának [2015/2065 (INI)] megfelelően, a következő okokból: a szerződések a kockázat bizonyos mértékű megosztását biztosítják, de nem igazítják ki alapvetően a felek közötti egyenlőtlenségeket; a monopóliumellenes intézkedések nem elégségesek a tisztességtelen piaci gyakorlatok és a mezőgazdasági ágazatokra jellemző erőviszonyok közötti különbségek orvoslására; az ágazati szereplők önszabályozó mechanizmusai nem hatékonyak, különösen azért, mert a mezőgazdasági termelők és a feldolgozók gyakran félnek feljelentést tenni, attól tartva, hogy kizárják őket a piacról; kerettörvény megalkotására van szükség uniós szinten a versenyfeltételek harmonizálása és annak biztosítása érdekében, hogy az európai mezőgazdasági termelők és fogyasztók részére méltányos értékesítési és vásárlási feltételeket lehessen biztosítani;

| 11. | javasolja, hogy a szerződések kollektív tárgyalására való jogot a mezőgazdasági termelés egészére terjesszék ki a mezőgazdasági termelők tárgyalási erejének ágazatokon belüli megerősítése érdekében; |
| --- | --- |

11.

javasolja, hogy a szerződések kollektív tárgyalására való jogot a mezőgazdasági termelés egészére terjesszék ki a mezőgazdasági termelők tárgyalási erejének ágazatokon belüli megerősítése érdekében;

| 12. | úgy véli, hogy a kínálat összekapcsolásával lehetővé válik a kistermelők számára, hogy ellenálljanak különösen a nagy ipari vállalatok rendkívül nagy piaci erejének, minél nagyobb átláthatóságot garantálva a fogyasztók számára az árakat és a termékek nyomonkövethetőségét illetően; |
| --- | --- |

12.

úgy véli, hogy a kínálat összekapcsolásával lehetővé válik a kistermelők számára, hogy ellenálljanak különösen a nagy ipari vállalatok rendkívül nagy piaci erejének, minél nagyobb átláthatóságot garantálva a fogyasztók számára az árakat és a termékek nyomonkövethetőségét illetően;

| 13. | megjegyzi, hogy a magánszereplők mezőgazdasági piacok szabályozásában játszott szerepének megerősítéséhez a piacok nagyobb átláthatósága szükséges; |
| --- | --- |

13.

megjegyzi, hogy a magánszereplők mezőgazdasági piacok szabályozásában játszott szerepének megerősítéséhez a piacok nagyobb átláthatósága szükséges;

| 14. | javasolja ennek érdekében a mezőgazdasági piacok európai megfigyelőközpontjának létrehozását az egyes termelési ágazatokhoz kapcsolódó nemzeti megfigyelőközpontok hálózatára alapozva, amely támaszkodhatna a tejpiaci megfigyelőközpont tapasztalatára és az Európai Bizottság által rendszeresen megjelentetett piaci eredménytáblára. Az új megfigyelőközpont szolgáltatná egyértelmű módon és kellő időben a piacok ismeretéhez szükséges adatokat a konjunkturális (különösen a válságokra való felkészülést célzó) és strukturális tervekről (ami lehetővé tenné az ágazaton belüli különböző szereplők által realizált árrés és az árak változásának elemzését); |
| --- | --- |

14.

javasolja ennek érdekében a mezőgazdasági piacok európai megfigyelőközpontjának létrehozását az egyes termelési ágazatokhoz kapcsolódó nemzeti megfigyelőközpontok hálózatára alapozva, amely támaszkodhatna a tejpiaci megfigyelőközpont tapasztalatára és az Európai Bizottság által rendszeresen megjelentetett piaci eredménytáblára. Az új megfigyelőközpont szolgáltatná egyértelmű módon és kellő időben a piacok ismeretéhez szükséges adatokat a konjunkturális (különösen a válságokra való felkészülést célzó) és strukturális tervekről (ami lehetővé tenné az ágazaton belüli különböző szereplők által realizált árrés és az árak változásának elemzését);

| 15. | hangsúlyozza, hogy a pénzügyi piacokról szóló irányelv (MiFID 2) 2018-ra tervezett alkalmazásának elő kell segítenie a szereplők különböző kategóriáinak a mezőgazdasági termékek pénzügyi piacain meglévő pozícióinak jobb ismeretét és rendszeres nyomon követését a túlzott spekuláció kockázatainak csökkentése és az árkockázat hatékony kezelésének az ágazati kereskedelmi szereplők részére történő lehetővé tétele érdekében; |
| --- | --- |

15.

hangsúlyozza, hogy a pénzügyi piacokról szóló irányelv (MiFID 2) 2018-ra tervezett alkalmazásának elő kell segítenie a szereplők különböző kategóriáinak a mezőgazdasági termékek pénzügyi piacain meglévő pozícióinak jobb ismeretét és rendszeres nyomon követését a túlzott spekuláció kockázatainak csökkentése és az árkockázat hatékony kezelésének az ágazati kereskedelmi szereplők részére történő lehetővé tétele érdekében;

| 16. | megállapítja, hogy a KAP-on belüli jelenlegi kockázat- és válságkezelési eszközök alkalmazása és megerősítése számos akadályba ütközik, az e tekintetben legtöbb eszközzel rendelkező második pillér alá tartozó alapok közötti versenyt, a válságtartalék elégtelen ellátottságát – mely tartalékra szükség van, ezért nem a közvetlen kifizetések éves csökkentéséből kellene feltölteni –, a mezőgazdasági üzemek gazdasági eredményeire vonatkozó aktuális és előzetes adatok hiányát stb. is beleértve, és hangsúlyozza, hogy csökkenteni kell ezeket az akadályokat a mezőgazdasági kockázatok kezelését célzó ambiciózus és hatékony stratégia megvalósítása érdekében; |
| --- | --- |

16.

megállapítja, hogy a KAP-on belüli jelenlegi kockázat- és válságkezelési eszközök alkalmazása és megerősítése számos akadályba ütközik, az e tekintetben legtöbb eszközzel rendelkező második pillér alá tartozó alapok közötti versenyt, a válságtartalék elégtelen ellátottságát – mely tartalékra szükség van, ezért nem a közvetlen kifizetések éves csökkentéséből kellene feltölteni –, a mezőgazdasági üzemek gazdasági eredményeire vonatkozó aktuális és előzetes adatok hiányát stb. is beleértve, és hangsúlyozza, hogy csökkenteni kell ezeket az akadályokat a mezőgazdasági kockázatok kezelését célzó ambiciózus és hatékony stratégia megvalósítása érdekében;

| 17. | úgy véli, hogy a KAP következő reformjának ösztönöznie kellene a tagállamokat a kockázatkezelési eszközök egymást kiegészítő széles palettájának kidolgozására és működtetésére a mezőgazdasági termelők számára elérhető áron, a kockázatok tekintetében szegmentált megközelítést alkalmazva és intenzitásuk szerint osztályozva azokat (1): i. „normális” kockázatok, amelyek túlnyomó részét a mezőgazdasági termelők által – elővigyázatossági megtakarításuknak köszönhetően – és az adóintézkedések révén kezelhető; ii. „közepes” kockázatok, amelyeket a mezőgazdasági termelők a pénzügyi piacokra háríthatnak (határidős ügyletek, opciók, forward szerződések), a biztosítókra (a hozam-, az árbevétel- és a bruttóárrés-kockázat kezelése tekintetében) és a kölcsönös alapokra (az egészségügyi és környezeti kockázatok kezelése, valamint a mezőgazdasági üzemek bevételének stabilizálása tekintetében) háríthatnak; és iii. „katasztrófa” kockázatok, amelyeket elsősorban a közszervek viselnek az árakra vonatkozó biztonsági hálók és rendkívüli válságintézkedések révén; Ennek során azonban figyelni kell arra, hogy a kockázatok fokozott szegmentálódása ne járjon az adminisztratív költségek növekedésével; |
| --- | --- |

17.

úgy véli, hogy a KAP következő reformjának ösztönöznie kellene a tagállamokat a kockázatkezelési eszközök egymást kiegészítő széles palettájának kidolgozására és működtetésére a mezőgazdasági termelők számára elérhető áron, a kockázatok tekintetében szegmentált megközelítést alkalmazva és intenzitásuk szerint osztályozva azokat (1): i. „normális” kockázatok, amelyek túlnyomó részét a mezőgazdasági termelők által – elővigyázatossági megtakarításuknak köszönhetően – és az adóintézkedések révén kezelhető; ii. „közepes” kockázatok, amelyeket a mezőgazdasági termelők a pénzügyi piacokra háríthatnak (határidős ügyletek, opciók, forward szerződések), a biztosítókra (a hozam-, az árbevétel- és a bruttóárrés-kockázat kezelése tekintetében) és a kölcsönös alapokra (az egészségügyi és környezeti kockázatok kezelése, valamint a mezőgazdasági üzemek bevételének stabilizálása tekintetében) háríthatnak; és iii. „katasztrófa” kockázatok, amelyeket elsősorban a közszervek viselnek az árakra vonatkozó biztonsági hálók és rendkívüli válságintézkedések révén; Ennek során azonban figyelni kell arra, hogy a kockázatok fokozott szegmentálódása ne járjon az adminisztratív költségek növekedésével;

| 18. | hangsúlyozza, hogy a kockázatkezelési eszközök fejlesztését úgy kell elvégezni, hogy az ne gyakoroljon jelentős hatást a KAP költségvetési stabilitására, amelyet ma a termeléstől és az áraktól független támogatások biztosítanak. Egy olyan költségvetés, amely szorosan követné a mezőgazdasági árak változását, és kedvező piaci körülmények esetén konjunkturálisan változna, a jelentős csökkentés kockázatának lenne kitéve az Európai Unió többéves pénzügyi tervének vitája során. Ez a PAC által biztosított védelem csökkenéséhez vezetne, ami hátrányosan érintené a mezőgazdasági termelőket a piaci viszonyok változása esetén; |
| --- | --- |

18.

hangsúlyozza, hogy a kockázatkezelési eszközök fejlesztését úgy kell elvégezni, hogy az ne gyakoroljon jelentős hatást a KAP költségvetési stabilitására, amelyet ma a termeléstől és az áraktól független támogatások biztosítanak. Egy olyan költségvetés, amely szorosan követné a mezőgazdasági árak változását, és kedvező piaci körülmények esetén konjunkturálisan változna, a jelentős csökkentés kockázatának lenne kitéve az Európai Unió többéves pénzügyi tervének vitája során. Ez a PAC által biztosított védelem csökkenéséhez vezetne, ami hátrányosan érintené a mezőgazdasági termelőket a piaci viszonyok változása esetén;

| 19. | javasolja, hogy a mezőgazdasági termelők – annak érdekében, hogy elővigyázatossági megtakarítást hozhassanak létre a piaci hullámzások ellen – például különleges számlán tartalékolhassák az első pillér kifizetéseinek egy részét. A kifizetések e részének tartalékolása kötelező lenne abban az esetben, ha egyes piaci mutatók – mint például a mezőgazdasági termékek ára vagy a mezőgazdasági termékek ára és az inputanyagok ára közötti arány – növekednének. Az így tartalékolt összegeket kedvezőtlen piaci mutatók esetén fel lehetne szabadítani, hogy a mezőgazdasági termelők felhasználhassák azokat. Ezzel mindenképp meg kell előzni az adminisztratív többletköltségek létrehozását; |
| --- | --- |

19.

javasolja, hogy a mezőgazdasági termelők – annak érdekében, hogy elővigyázatossági megtakarítást hozhassanak létre a piaci hullámzások ellen – például különleges számlán tartalékolhassák az első pillér kifizetéseinek egy részét. A kifizetések e részének tartalékolása kötelező lenne abban az esetben, ha egyes piaci mutatók – mint például a mezőgazdasági termékek ára vagy a mezőgazdasági termékek ára és az inputanyagok ára közötti arány – növekednének. Az így tartalékolt összegeket kedvezőtlen piaci mutatók esetén fel lehetne szabadítani, hogy a mezőgazdasági termelők felhasználhassák azokat. Ezzel mindenképp meg kell előzni az adminisztratív többletköltségek létrehozását;

| 20. | elismeri, hogy a mezőgazdasági termelők önbiztosítási képességén túl ennek az eszköznek több előnye is lenne: részben helyettesíthetné a jelenlegi válságtartalékot, amelynek működési rendellenességei nyilvánvalóak; kezelési költsége alacsony lenne; nem lenne hatással a KAP költségvetésének stabilitására; végezetül, magas mezőgazdasági árakkal jellemzett időszakban legitimebbé tenné a független támogatásokat a nagyközönség szemében; |
| --- | --- |

20.

elismeri, hogy a mezőgazdasági termelők önbiztosítási képességén túl ennek az eszköznek több előnye is lenne: részben helyettesíthetné a jelenlegi válságtartalékot, amelynek működési rendellenességei nyilvánvalóak; kezelési költsége alacsony lenne; nem lenne hatással a KAP költségvetésének stabilitására; végezetül, magas mezőgazdasági árakkal jellemzett időszakban legitimebbé tenné a független támogatásokat a nagyközönség szemében;

| 21. | megjegyzi, hogy egyéb mechanizmusok is elképzelhetőek az elővigyázatossági megtakarítás létrehozására, például a Kanadában hatályos eljárás mintájára, amely lehetővé teszi a megtakarítási számlára befizető mezőgazdasági termelőknek, hogy a befizetett összeggel megegyező pénzbeli juttatást kapjanak a hatóságoktól; |
| --- | --- |

21.

megjegyzi, hogy egyéb mechanizmusok is elképzelhetőek az elővigyázatossági megtakarítás létrehozására, például a Kanadában hatályos eljárás mintájára, amely lehetővé teszi a megtakarítási számlára befizető mezőgazdasági termelőknek, hogy a befizetett összeggel megegyező pénzbeli juttatást kapjanak a hatóságoktól;

| 22. | hangsúlyozza, hogy – elsősorban az Egyesült Államokban meglévő biztosítási programok mintájára – fontos lenne új, diverzifikáltabb és adott esetben kevésbé költséges biztosítási termékek elfogadása a mezőgazdasági üzemek által elszenvedett gazdasági eseményekkel szemben. Ezek az új termékek például a következőket tartalmazhatnák: i. árbevétel-biztosítás a termőföldek vetéskor tervezett bevételének biztosítására a mezőgazdasági üzem által elért múltbeli hozam és a határidős piacokon megfigyelt árak alapján, amelynek csak a hozamösszetevőjét támogatnák a Világkereskedelmi Szervezet (WTO) zöld doboz szabályainak tiszteletben tartása érdekében; ii. a mutatókon alapuló biztosítások, amelyek a mezőgazdasági üzem elhelyezkedése szerinti régióra jellemző átlagos hozamon, árbevételen vagy bruttó árrésen alapulnának (de amelynek kizárólag a hozamösszetevőjét támogatnák), tekintettel arra, hogy az ilyen biztosítások kezelési költsége jóval alacsonyabb, mint a mezőgazdasági termelők egyedi hozamán alapuló biztosításoké; iii. a mezőgazdasági üzem teljes bevételének biztosítása, amely azon kis és közepes méretű, polikultúrával-állattenyésztéssel foglalkozó vagy gyümölcsöket és zöldségeket termelő, illetve különleges termesztéssel foglalkozó mezőgazdasági üzemek számára lehetne fenntartva, amelyek nem vagy csak kis mértékben részesülnek támogatásokban, és amelyek esetében nem létezik termésbiztosítás; iv. különleges biztosítások a biogazdálkodással foglalkozó termelők számára, amelyek tekintetbe vennék e termékek általában alacsonyabb hozamát, magasabb termelési költségeit és általában magasabb piaci árát. Ezekről az intézkedésekről tanulmányt kell készíteni, amely felméri mindenekelőtt a szóban forgó intézkedések potenciális költségeit az állami viszontbiztosítás tekintetében; |
| --- | --- |

22.

hangsúlyozza, hogy – elsősorban az Egyesült Államokban meglévő biztosítási programok mintájára – fontos lenne új, diverzifikáltabb és adott esetben kevésbé költséges biztosítási termékek elfogadása a mezőgazdasági üzemek által elszenvedett gazdasági eseményekkel szemben. Ezek az új termékek például a következőket tartalmazhatnák: i. árbevétel-biztosítás a termőföldek vetéskor tervezett bevételének biztosítására a mezőgazdasági üzem által elért múltbeli hozam és a határidős piacokon megfigyelt árak alapján, amelynek csak a hozamösszetevőjét támogatnák a Világkereskedelmi Szervezet (WTO) zöld doboz szabályainak tiszteletben tartása érdekében; ii. a mutatókon alapuló biztosítások, amelyek a mezőgazdasági üzem elhelyezkedése szerinti régióra jellemző átlagos hozamon, árbevételen vagy bruttó árrésen alapulnának (de amelynek kizárólag a hozamösszetevőjét támogatnák), tekintettel arra, hogy az ilyen biztosítások kezelési költsége jóval alacsonyabb, mint a mezőgazdasági termelők egyedi hozamán alapuló biztosításoké; iii. a mezőgazdasági üzem teljes bevételének biztosítása, amely azon kis és közepes méretű, polikultúrával-állattenyésztéssel foglalkozó vagy gyümölcsöket és zöldségeket termelő, illetve különleges termesztéssel foglalkozó mezőgazdasági üzemek számára lehetne fenntartva, amelyek nem vagy csak kis mértékben részesülnek támogatásokban, és amelyek esetében nem létezik termésbiztosítás; iv. különleges biztosítások a biogazdálkodással foglalkozó termelők számára, amelyek tekintetbe vennék e termékek általában alacsonyabb hozamát, magasabb termelési költségeit és általában magasabb piaci árát. Ezekről az intézkedésekről tanulmányt kell készíteni, amely felméri mindenekelőtt a szóban forgó intézkedések potenciális költségeit az állami viszontbiztosítás tekintetében;

| 23. | felkéri az Európai Bizottságot, hogy szorosan működjön együtt a nemzeti, regionális és helyi hatóságokkal és mezőgazdasági termelői csoportokkal annak érdekében, hogy tájékoztatást és információkat nyújtson a KAP második pillérének keretében rendelkezésre álló kockázatkezelési eszközökről. Emellett arra kéri az Európai Bizottságot, hogy növelje az említett eszközökhöz rendelt pénzügyi erőforrásokat, hogy azok meghaladják a második pillér keretében jelenleg biztosított 2 %-ot; |
| --- | --- |

23.

felkéri az Európai Bizottságot, hogy szorosan működjön együtt a nemzeti, regionális és helyi hatóságokkal és mezőgazdasági termelői csoportokkal annak érdekében, hogy tájékoztatást és információkat nyújtson a KAP második pillérének keretében rendelkezésre álló kockázatkezelési eszközökről. Emellett arra kéri az Európai Bizottságot, hogy növelje az említett eszközökhöz rendelt pénzügyi erőforrásokat, hogy azok meghaladják a második pillér keretében jelenleg biztosított 2 %-ot;

| 24. | javasolja, hogy a KAP reformja keretében, az egyes régiók és tevékenységi területek közötti igazságos és kiegyensúlyozott újraelosztásra törekedve 2013-ban létrehozott jövedelemstabilizáló eszköz mintájára – amelyet mindössze két tagállam (Magyarország és Olaszország) és egy régió (a spanyolországi Kasztília és León) illesztett be 2014–2020-as vidékfejlesztési tervébe – hozzanak létre kölcsönös alapokat. Ezek az alapok védelmet nyújtanának a mezőgazdasági üzem bruttó árrésének a megelőző három vagy öt évhez képest mért jelentős (30 %-nál nagyobb) csökkenése ellen. Ilyen mértékű veszteségeket nehezen lehetne kizárólag a mezőgazdasági termelők által létrehozott elővigyázatossági megtakarítással ellensúlyozni. Ezenfelül ezek a veszteségek egy, az Egyesült Államokban alkalmazott árbevétel típusú biztosítással sem kezelhetők, amely a tervezett bevétel vetés és betakarítás közötti csökkenése ellen nyújt garanciát, önmagában azonban nem véd az alacsony árak ellen; |
| --- | --- |

24.

javasolja, hogy a KAP reformja keretében, az egyes régiók és tevékenységi területek közötti igazságos és kiegyensúlyozott újraelosztásra törekedve 2013-ban létrehozott jövedelemstabilizáló eszköz mintájára – amelyet mindössze két tagállam (Magyarország és Olaszország) és egy régió (a spanyolországi Kasztília és León) illesztett be 2014–2020-as vidékfejlesztési tervébe – hozzanak létre kölcsönös alapokat. Ezek az alapok védelmet nyújtanának a mezőgazdasági üzem bruttó árrésének a megelőző három vagy öt évhez képest mért jelentős (30 %-nál nagyobb) csökkenése ellen. Ilyen mértékű veszteségeket nehezen lehetne kizárólag a mezőgazdasági termelők által létrehozott elővigyázatossági megtakarítással ellensúlyozni. Ezenfelül ezek a veszteségek egy, az Egyesült Államokban alkalmazott árbevétel típusú biztosítással sem kezelhetők, amely a tervezett bevétel vetés és betakarítás közötti csökkenése ellen nyújt garanciát, önmagában azonban nem véd az alacsony árak ellen;

| 25. | javasolja, hogy a jövedelemstabilizáló alapokat ágazati szinten – a mezőgazdasági ágazatok integrációjának megerősítése érdekében – és nemzeti, sőt nemzeteken átnyúló szinten – a kockázatmegosztás kiterjesztése és a költségcsökkentés érdekében – alkalmazzák. Ennek megfelelően minden tagállamban lenne szántóföldi növények alap, tejalap, gyümölcs- és zöldségalap stb.; |
| --- | --- |

25.

javasolja, hogy a jövedelemstabilizáló alapokat ágazati szinten – a mezőgazdasági ágazatok integrációjának megerősítése érdekében – és nemzeti, sőt nemzeteken átnyúló szinten – a kockázatmegosztás kiterjesztése és a költségcsökkentés érdekében – alkalmazzák. Ennek megfelelően minden tagállamban lenne szántóföldi növények alap, tejalap, gyümölcs- és zöldségalap stb.;

| 26. | javasolja a tagállamoknak, hogy a széleskörű bevezetés előtt feltáró jelleggel próbálják ki a jövedelemstabilizáló alapokat az ezen eszközök bevezetéséhez és működtetéséhez kapcsolódó gyakorlati nehézségek miatt (számviteli adatok begyűjtése a mezőgazdasági üzemektől, viszontbiztosítás szükségessége stb.); |
| --- | --- |

26.

javasolja a tagállamoknak, hogy a széleskörű bevezetés előtt feltáró jelleggel próbálják ki a jövedelemstabilizáló alapokat az ezen eszközök bevezetéséhez és működtetéséhez kapcsolódó gyakorlati nehézségek miatt (számviteli adatok begyűjtése a mezőgazdasági üzemektől, viszontbiztosítás szükségessége stb.);

| 27. | hangsúlyozza, hogy a fentiekben bemutatott három kockázatkezelési eszköztípus – elővigyázatossági megtakarítás, biztosítások, jövedelemstabilizáló alapok – kiegészítik egymást, és a lehetőség szerint együttesen kellene alkalmazni őket egy, az árak volatilitásától védő, erőteljes és koherens biztonsági háló létrehozása érdekében és a mezőgazdasági termelők által elszenvedett válságok gyakoriságának és intenzitásának csökkentésére; |
| --- | --- |

27.

hangsúlyozza, hogy a fentiekben bemutatott három kockázatkezelési eszköztípus – elővigyázatossági megtakarítás, biztosítások, jövedelemstabilizáló alapok – kiegészítik egymást, és a lehetőség szerint együttesen kellene alkalmazni őket egy, az árak volatilitásától védő, erőteljes és koherens biztonsági háló létrehozása érdekében és a mezőgazdasági termelők által elszenvedett válságok gyakoriságának és intenzitásának csökkentésére;

| 28. | úgy véli, hogy harmonizálni kellene az uniós tagállamok között a közvetlen kifizetési rátákat, hogy a termelők hasonló feltételek mellett birkózhassanak meg az árak volatilitásával; |
| --- | --- |

28.

úgy véli, hogy harmonizálni kellene az uniós tagállamok között a közvetlen kifizetési rátákat, hogy a termelők hasonló feltételek mellett birkózhassanak meg az árak volatilitásával;

| 29. | meggyőződése, hogy a KAP eszközei között a közvetlen kifizetéseknek 2020 után is szerepelniük kell annak érdekében, hogy segítsék a termelői bevételek támogatását és stabilizálását, illetve ellentételezzék a magas szintű uniós normáknak való megfelelésből eredő költségeket; |
| --- | --- |

29.

meggyőződése, hogy a KAP eszközei között a közvetlen kifizetéseknek 2020 után is szerepelniük kell annak érdekében, hogy segítsék a termelői bevételek támogatását és stabilizálását, illetve ellentételezzék a magas szintű uniós normáknak való megfelelésből eredő költségeket;

| 30. | javasolja, hogy abban az esetben, ha a KAP következő reformjakor úgy döntenének, hogy csökkentik az első pillér közvetlen támogatásait, és az így felszabaduló összegeket a kockázatkezelésnek szentelik, a mezőgazdasági termelők az alapkifizetéseik bizonyos százalékának megfelelő értékű „kuponokat” kaphassanak. A mezőgazdasági termelők ezeket a kuponokat önkéntes alapon arra használhatnák, hogy az általuk kiválasztott eszközt alkalmazzák: elővigyázatossági megtakarítás létrehozása, biztosítások, kölcsönös alapok. Ez a rendszer lehetővé tenné a kockázatkezelési eszközök finanszírozásának növelését anélkül, hogy hatással lennének a KAP első pillérének költségvetési stabilitására (2); |
| --- | --- |

30.

javasolja, hogy abban az esetben, ha a KAP következő reformjakor úgy döntenének, hogy csökkentik az első pillér közvetlen támogatásait, és az így felszabaduló összegeket a kockázatkezelésnek szentelik, a mezőgazdasági termelők az alapkifizetéseik bizonyos százalékának megfelelő értékű „kuponokat” kaphassanak. A mezőgazdasági termelők ezeket a kuponokat önkéntes alapon arra használhatnák, hogy az általuk kiválasztott eszközt alkalmazzák: elővigyázatossági megtakarítás létrehozása, biztosítások, kölcsönös alapok. Ez a rendszer lehetővé tenné a kockázatkezelési eszközök finanszírozásának növelését anélkül, hogy hatással lennének a KAP első pillérének költségvetési stabilitására (2);

| 31. | kéri az Európai Bizottságot, hogy készítsen részletes tanulmányt a különböző meglévő opciókról a kockázatkezelési eszközök skálájának kiszélesítése érdekében, amelyek magukban foglalnák különösen az elővigyázatossági megtakarítást, a biztosításokat és a jövedelem stabilizálására szolgáló kölcsönös alapokat. Ez a tanulmány felsorolná az egyes eszközök következményeit, előnyeit és korlátait a különböző kritériumok tekintetében. Ezenkívül elemezné a kockázatkezelés fejlesztési stratégiája finanszírozásának különböző forgatókönyveit, a 30. bekezdésben javasolt kuponrendszert is beleértve; |
| --- | --- |

31.

kéri az Európai Bizottságot, hogy készítsen részletes tanulmányt a különböző meglévő opciókról a kockázatkezelési eszközök skálájának kiszélesítése érdekében, amelyek magukban foglalnák különösen az elővigyázatossági megtakarítást, a biztosításokat és a jövedelem stabilizálására szolgáló kölcsönös alapokat. Ez a tanulmány felsorolná az egyes eszközök következményeit, előnyeit és korlátait a különböző kritériumok tekintetében. Ezenkívül elemezné a kockázatkezelés fejlesztési stratégiája finanszírozásának különböző forgatókönyveit, a 30. bekezdésben javasolt kuponrendszert is beleértve;

| 32. | úgy véli, hogy a közpolitikáknak – a mezőgazdasági gyakorlatok környezeti fenntarthatóságának növelése mellett – elő kellene mozdítaniuk az európai mezőgazdasági üzemek hozzáadott értékének növelését, annak érdekében, hogy azok kevésbé legyenek érzékenyek a világpiaci árak változására, és beillesszék a mezőgazdaságot a klímaváltozás enyhítéséhez, a hatásaihoz való alkalmazkodáshoz és az ökoszisztémára nehezedő nyomás csökkentéséhez szükséges ökológiai átmenetbe; |
| --- | --- |

32.

úgy véli, hogy a közpolitikáknak – a mezőgazdasági gyakorlatok környezeti fenntarthatóságának növelése mellett – elő kellene mozdítaniuk az európai mezőgazdasági üzemek hozzáadott értékének növelését, annak érdekében, hogy azok kevésbé legyenek érzékenyek a világpiaci árak változására, és beillesszék a mezőgazdaságot a klímaváltozás enyhítéséhez, a hatásaihoz való alkalmazkodáshoz és az ökoszisztémára nehezedő nyomás csökkentéséhez szükséges ökológiai átmenetbe;

| 33. | ennek kapcsán kiemeli, hogy különleges figyelmet kell fordítani a mezőgazdasági ágazatra a legkülső régiókban, ahol az sajátos, az ilyen régiók egyedi és különleges, az EUMSZ által is elismert sajátosságaihoz illeszkedő és exkluzív eszközöket követel meg; |
| --- | --- |

33.

ennek kapcsán kiemeli, hogy különleges figyelmet kell fordítani a mezőgazdasági ágazatra a legkülső régiókban, ahol az sajátos, az ilyen régiók egyedi és különleges, az EUMSZ által is elismert sajátosságaihoz illeszkedő és exkluzív eszközöket követel meg;

| 34. | elismeri, hogy az európai mezőgazdaság igen sokszínű: a mezőgazdasági üzemek többsége az uniós piacon értékesíti termékeit, mások pedig termelésük egy részét közvetlenül vagy közvetve harmadik országokba exportálják; |
| --- | --- |

34.

elismeri, hogy az európai mezőgazdaság igen sokszínű: a mezőgazdasági üzemek többsége az uniós piacon értékesíti termékeit, mások pedig termelésük egy részét közvetlenül vagy közvetve harmadik országokba exportálják;

| 35. | úgy véli, hogy meg kell őrizni ezt a sokszínűséget, tekintettel arra, hogy a mezőgazdasági termelés egy részének harmadik országokba történő értékesítése hozzájárul a kínálat és a kereslet egyensúlyához az uniós piacon, valamint arra, hogy az Európai Uniónak, amely a világ első mezőgazdaságitermék-exportőre, képesnek kell lennie arra, hogy kihasználja az élelmiszerek iránt világszinten mind a mennyiséget, mind pedig a minőséget illetően növekvő keresletet; |
| --- | --- |

35.

úgy véli, hogy meg kell őrizni ezt a sokszínűséget, tekintettel arra, hogy a mezőgazdasági termelés egy részének harmadik országokba történő értékesítése hozzájárul a kínálat és a kereslet egyensúlyához az uniós piacon, valamint arra, hogy az Európai Uniónak, amely a világ első mezőgazdaságitermék-exportőre, képesnek kell lennie arra, hogy kihasználja az élelmiszerek iránt világszinten mind a mennyiséget, mind pedig a minőséget illetően növekvő keresletet;

| 36. | úgy véli, hogy két fő lehetőség van a mezőgazdasági üzemek hozzáadott értékének növelésére: i. a mezőgazdasági termelékenység növelése – amely egyes ágazatokban a kifulladás aggasztó jeleit mutatja – a mezőgazdasági termelés intenzitásának növelése révén, kevesebb inputanyaggal többet termelve vagy az inputanyagok vásárlásának csökkentésével a mezőgazdasági üzemek autonómiájának növelése érdekében, ami innovatívabb és jobb ellenálló képességű termelési rendszerek bevezetése útján valósul meg, amelyek a precíziós mezőgazdaságra, a talajművelés egyszerűsítésére, a legelők hatékonyabb hasznosítására és egyéb gyakorlatokra támaszkodnak; vagy ii. a területeken alapuló élelmezési rendszerek fejlesztésének előmozdítása az európai fogyasztók növekvő keresletét kielégítve és lehetővé téve, hogy részben függetlenedjenek a mezőgazdasági nyersanyagok világpiacának volatilitása alól helyi hálózatok (iskolai menza, vendéglátás, közvetlen értékesítés), réspiacok és minőségi ágazatok fejlesztése révén, előnyben részesítve a környezetbarát termelési módokat (biogazdálkodás és egyéb megközelítések); |
| --- | --- |

36.

úgy véli, hogy két fő lehetőség van a mezőgazdasági üzemek hozzáadott értékének növelésére: i. a mezőgazdasági termelékenység növelése – amely egyes ágazatokban a kifulladás aggasztó jeleit mutatja – a mezőgazdasági termelés intenzitásának növelése révén, kevesebb inputanyaggal többet termelve vagy az inputanyagok vásárlásának csökkentésével a mezőgazdasági üzemek autonómiájának növelése érdekében, ami innovatívabb és jobb ellenálló képességű termelési rendszerek bevezetése útján valósul meg, amelyek a precíziós mezőgazdaságra, a talajművelés egyszerűsítésére, a legelők hatékonyabb hasznosítására és egyéb gyakorlatokra támaszkodnak; vagy ii. a területeken alapuló élelmezési rendszerek fejlesztésének előmozdítása az európai fogyasztók növekvő keresletét kielégítve és lehetővé téve, hogy részben függetlenedjenek a mezőgazdasági nyersanyagok világpiacának volatilitása alól helyi hálózatok (iskolai menza, vendéglátás, közvetlen értékesítés), réspiacok és minőségi ágazatok fejlesztése révén, előnyben részesítve a környezetbarát termelési módokat (biogazdálkodás és egyéb megközelítések);

| 37. | javasolja, hogy a KAP és a nemzeti szakpolitikák – a régiók és a helyi önkormányzatok segítségével – támogassák a mezőgazdasági termelőket e két út tanulmányozásában. |
| --- | --- |

37.

javasolja, hogy a KAP és a nemzeti szakpolitikák – a régiók és a helyi önkormányzatok segítségével – támogassák a mezőgazdasági termelőket e két út tanulmányozásában.

Kelt Brüsszelben, 2016. december 7-én.

a Régiók Európai Bizottsága elnöke

Markku MARKKULA

---

(1)  A J. Cordier és J.-C. Debar által a Gestion des risques agricoles: la voie nord-américaine (A mezőgazdasági kockázatok kezelése: az észak-amerikai út) c. tanulmányban leírt tipológia szerint. Quels enseignements pour l’Union européenne? (Mi a tanulság az Európai Unió számára), Cahiers no 12, Club Déméter, 2004. Más munkák – egy, az Európai Parlament által a közelmúltban készített jelentést is beleértve – hasonló tipológiát írnak le (lásd a 2. megjegyzést).

1

Gestion des risques agricoles: la voie nord-américaine (A mezőgazdasági kockázatok kezelése: az észak-amerikai út)

. Quels enseignements pour l’Union européenne? (Mi a tanulság az Európai Unió számára)

o

(2)  A javaslat Isabel Bardaji et al., Research for Agri Committee – State of play of risk management tools implemented by Member States during the period 2014-2020: national and European frameworks, Directorate General for Internal Policies, European Parliament, 2016 című jelentésében szerepel, amelyet az elővigyázatossági megtakarítás létrehozására is javaslunk kiterjeszteni.

2

Research for Agri Committee – State of play of risk management tools implemented by Member States during the period 2014-2020: national and European frameworks

---

| 9.6.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 185/41 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 185/41

---

A Régiók Európai Bizottsága véleménye – Az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv felülvizsgálata

(2017/C 185/07)

| Előadó: | HORVÁTH Jácint (HU/PES), Nagykanizsa megyei jogú város képviselő-testületének tagja |
| --- | --- |
| Referenciaszöveg: | Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a tagállamok audiovizuális médiaszolgáltatások nyújtására vonatkozó egyes törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezéseinek összehangolásáról szóló 2010/13/EU irányelvnek a változó piaci körülményekre tekintettel való módosításáról
  COM(2016) 287 final |

Előadó:

HORVÁTH Jácint (HU/PES), Nagykanizsa megyei jogú város képviselő-testületének tagja

Referenciaszöveg:

Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a tagállamok audiovizuális médiaszolgáltatások nyújtására vonatkozó egyes törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezéseinek összehangolásáról szóló 2010/13/EU irányelvnek a változó piaci körülményekre tekintettel való módosításáról

COM(2016) 287 final

I.   MÓDOSÍTÁSOKRA VONATKOZÓ AJÁNLÁSOK

1. módosítás

(6) preambulumbekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| | Az irányelv nem zárja ki, hogy a tagállamok intézkedéseket hozzanak a harmadik országból a tagállam területére irányuló audiovizuális médiaszolgáltatásokkal szemben. Ezek az audiovizuális médiaszolgáltatások nem állnak a származási ország elvének hatálya alatt. Az irányelv nem zárja ki különösen a harmadik országból származó audiovizuális médiaszolgáltatások regisztrációs kötelezettségének előírását, valamint az e médiaszolgáltatásokkal szembeni szankciók alkalmazását. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Az irányelv nem zárja ki, hogy a tagállamok intézkedéseket hozzanak a harmadik országból a tagállam területére irányuló audiovizuális médiaszolgáltatásokkal szemben. Ezek az audiovizuális médiaszolgáltatások nem állnak a származási ország elvének hatálya alatt. Az irányelv nem zárja ki különösen a harmadik országból származó audiovizuális médiaszolgáltatások regisztrációs kötelezettségének előírását, valamint az e médiaszolgáltatásokkal szembeni szankciók alkalmazását.

Indokolás

Egyes tagállamok médiarendszereiben, illetve közéleti nyilvánosságában komoly zavarokat okoznak az Európai Unió területén kívülről származó audiovizuális médiaszolgáltatások. E szolgáltatásokra a származási ország elve nem vonatkozik. Ennek jogszabályi formában történő rögzítésére nincs szükség, de az irányelv egységes értelmezését segíti, ha a preambulum utal a tagállamok intézkedéstételi szabadságára e szolgáltatásokkal szemben.

2. módosítás

(9) preambulumbekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| Annak érdekében, hogy a néző, így a szülő és a kiskorú is képes lehessen tájékozott döntést hozni arról, milyen tartalmat nézzen, az audiovizuális médiaszolgáltatónak elegendő tájékoztatást kell nyújtania az olyan tartalomról, amely a kiskorú fizikai, szellemi vagy erkölcsi fejlődésére káros lehet. Ez például a tartalom megjelölésének olyan rendszerével lehetséges, amely utal a tartalom jellegére. A tartalom megjelölése előállítható szöveges, grafikus vagy akusztikus úton. | Annak érdekében, hogy a néző, így a szülő és a kiskorú is képes lehessen tájékozott döntést hozni arról, milyen tartalmat nézzen, az audiovizuális médiaszolgáltatónak elegendő tájékoztatást kell nyújtania az olyan tartalomról, amely a kiskorú fizikai, szellemi vagy erkölcsi fejlődésére káros lehet. Ez például a tartalom megjelölésének olyan rendszerével lehetséges, amely utal a tartalom jellegére. A tartalom megjelölése előállítható szöveges, grafikus
  és/
  vagy akusztikus úton. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Annak érdekében, hogy a néző, így a szülő és a kiskorú is képes lehessen tájékozott döntést hozni arról, milyen tartalmat nézzen, az audiovizuális médiaszolgáltatónak elegendő tájékoztatást kell nyújtania az olyan tartalomról, amely a kiskorú fizikai, szellemi vagy erkölcsi fejlődésére káros lehet. Ez például a tartalom megjelölésének olyan rendszerével lehetséges, amely utal a tartalom jellegére. A tartalom megjelölése előállítható szöveges, grafikus vagy akusztikus úton.

Annak érdekében, hogy a néző, így a szülő és a kiskorú is képes lehessen tájékozott döntést hozni arról, milyen tartalmat nézzen, az audiovizuális médiaszolgáltatónak elegendő tájékoztatást kell nyújtania az olyan tartalomról, amely a kiskorú fizikai, szellemi vagy erkölcsi fejlődésére káros lehet. Ez például a tartalom megjelölésének olyan rendszerével lehetséges, amely utal a tartalom jellegére. A tartalom megjelölése előállítható szöveges, grafikus
  és/
  vagy akusztikus úton.

Indokolás

Minél több módon jelöli az audiovizuális médiaszolgáltató a jelzett tartalmat, annál inkább feltűnő és észrevehető, így a célját biztosabban eléri.

3. módosítás

(17) preambulumbekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| Gyakorlatban nehezen alkalmazhatónak bizonyult az a szabály, hogy a termék nem kaphat indokolatlanul nagy hangsúlyt. Ráadásul a termékmegjelenítés terjedését is gátolja, mert ez utóbbi alapjában véve csak akkor képes értéket teremteni, ha az expozíció valamilyen szinten hangsúlyos. A termékmegjelenítést tartalmazó műsoroknak tehát arra kell törekedniük, hogy világosan tájékoztassák a nézőt a termékmegjelenítés tényéről, és arról is gondoskodniuk kell, hogy az audiovizuális médiaszolgáltató szerkesztői függetlensége ne csorbuljon. | Gyakorlatban nehezen alkalmazhatónak bizonyult az a szabály, hogy a termék nem kaphat indokolatlanul nagy hangsúlyt. Ráadásul a termékmegjelenítés terjedését is gátolja, mert ez utóbbi alapjában véve csak akkor képes értéket teremteni, ha az expozíció valamilyen szinten hangsúlyos. A termékmegjelenítést tartalmazó műsoroknak tehát arra kell törekedniük, hogy világosan
  és könnyen elérhető módon
  tájékoztassák a nézőt a termékmegjelenítés tényéről, és arról is gondoskodniuk kell, hogy az audiovizuális médiaszolgáltató szerkesztői függetlensége ne csorbuljon. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Gyakorlatban nehezen alkalmazhatónak bizonyult az a szabály, hogy a termék nem kaphat indokolatlanul nagy hangsúlyt. Ráadásul a termékmegjelenítés terjedését is gátolja, mert ez utóbbi alapjában véve csak akkor képes értéket teremteni, ha az expozíció valamilyen szinten hangsúlyos. A termékmegjelenítést tartalmazó műsoroknak tehát arra kell törekedniük, hogy világosan tájékoztassák a nézőt a termékmegjelenítés tényéről, és arról is gondoskodniuk kell, hogy az audiovizuális médiaszolgáltató szerkesztői függetlensége ne csorbuljon.

Gyakorlatban nehezen alkalmazhatónak bizonyult az a szabály, hogy a termék nem kaphat indokolatlanul nagy hangsúlyt. Ráadásul a termékmegjelenítés terjedését is gátolja, mert ez utóbbi alapjában véve csak akkor képes értéket teremteni, ha az expozíció valamilyen szinten hangsúlyos. A termékmegjelenítést tartalmazó műsoroknak tehát arra kell törekedniük, hogy világosan
  és könnyen elérhető módon
  tájékoztassák a nézőt a termékmegjelenítés tényéről, és arról is gondoskodniuk kell, hogy az audiovizuális médiaszolgáltató szerkesztői függetlensége ne csorbuljon.

Indokolás

Fontosnak tartjuk, hogy ne csak a tájékoztatás tartalma, hanem annak elérhetősége is egyértelmű képet adjon arról, hogy a műsor termékmegjelenítést tartalmaz.

4. módosítás

(30) preambulumbekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| | Az Európai Unió az online tartalmak szabályozásában az 1990-es évek második felétől jelentős szerepet szán a nem jogi eszközöknek (lásd különösen a kiskorúak és az emberi méltóság védelmére vonatkozó 1998. szeptember 24-i tanácsi ajánlást, valamint az európai audiovizuális és online információs szolgáltatási ipar versenyképességével összefüggésben a kiskorúak és az emberi méltóság védelméről és a válaszadás jogáról szóló, 2006. december 20-i európai parlamenti és tanácsi ajánlást). Ezek az eszközök, különösen a forródrót-szolgáltatások, az életkor-ellenőrző rendszerek, a tartalmak minősítése, valamint a szülői felügyeleti rendszerek, a videomegosztó platformokon közzétett tartalmak szabályozásában is hatékonyak. A kiskorúak védelmének fontos és elterjedt eszközei a forródrót-szolgáltatások, amelyek feladta, hogy a felhasználók részére könnyen hozzáférhető és egyszerű módon biztosítsák a panasztétel lehetőségét, és jogsértés esetén gondoskodjanak a megfelelő hatóságok értesítéséről. Az életkor-ellenőrző rendszerek különösen akkor biztosítanak megfelelő szintű védelmet, ha a felhasználó életkorának ellenőrzéséhez kizárólag nagykorú személy számára elérhető személyazonosító okmányon szereplő adatot, megbízható harmadik féltől származó életkor-igazolást, vagy biometrikus adatot használnak fel. A tartalmak minősítése, amit maguk a felhasználók (szülők) vagy a minősítéssel foglalkozó szervezetek végeznek, különböző szempontok – erőszak, szexualitás, szerencsejáték, vulgáris beszéd stb. – mentén kategóriákba sorolja a videomegosztó platformokon elérhető tartalmakat annak érdekében, hogy e kategóriák alapján lehetővé váljon a tartalmakhoz való hozzáférés korlátozása. A szülői felügyeleti rendszerek a szülők számára lehetővé teszik, hogy a kiskorúak számára alkalmas tartalmak listája vagy a gyermekekre káros tartalmak szűrése alapján korlátozzák a kiskorúak internet-hozzáférését. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Az Európai Unió az online tartalmak szabályozásában az 1990-es évek második felétől jelentős szerepet szán a nem jogi eszközöknek (lásd különösen a kiskorúak és az emberi méltóság védelmére vonatkozó 1998. szeptember 24-i tanácsi ajánlást, valamint az európai audiovizuális és online információs szolgáltatási ipar versenyképességével összefüggésben a kiskorúak és az emberi méltóság védelméről és a válaszadás jogáról szóló, 2006. december 20-i európai parlamenti és tanácsi ajánlást). Ezek az eszközök, különösen a forródrót-szolgáltatások, az életkor-ellenőrző rendszerek, a tartalmak minősítése, valamint a szülői felügyeleti rendszerek, a videomegosztó platformokon közzétett tartalmak szabályozásában is hatékonyak. A kiskorúak védelmének fontos és elterjedt eszközei a forródrót-szolgáltatások, amelyek feladta, hogy a felhasználók részére könnyen hozzáférhető és egyszerű módon biztosítsák a panasztétel lehetőségét, és jogsértés esetén gondoskodjanak a megfelelő hatóságok értesítéséről. Az életkor-ellenőrző rendszerek különösen akkor biztosítanak megfelelő szintű védelmet, ha a felhasználó életkorának ellenőrzéséhez kizárólag nagykorú személy számára elérhető személyazonosító okmányon szereplő adatot, megbízható harmadik féltől származó életkor-igazolást, vagy biometrikus adatot használnak fel. A tartalmak minősítése, amit maguk a felhasználók (szülők) vagy a minősítéssel foglalkozó szervezetek végeznek, különböző szempontok – erőszak, szexualitás, szerencsejáték, vulgáris beszéd stb. – mentén kategóriákba sorolja a videomegosztó platformokon elérhető tartalmakat annak érdekében, hogy e kategóriák alapján lehetővé váljon a tartalmakhoz való hozzáférés korlátozása. A szülői felügyeleti rendszerek a szülők számára lehetővé teszik, hogy a kiskorúak számára alkalmas tartalmak listája vagy a gyermekekre káros tartalmak szűrése alapján korlátozzák a kiskorúak internet-hozzáférését.

Indokolás

Az irányelv új 28a. cikke a videomegosztó platformok üzemeltetőit a kiskorúak védelmével és a gyűlöletkeltő tartalmak tilalmával kapcsolatban megfelelő intézkedések megtételére kötelezi. Megfelelő intézkedésként a forródrót-szolgáltatásokat, az életkor-ellenőrző rendszereket, a tartalmak minősítését, valamint a szülői felügyeleti rendszereket sorolja fel. Ezeknek az intézkedéseknek a tartalma a gyors technikai fejlődés miatt részletes jogi normaként nem határozható meg. Ugyanakkor az érintett szolgáltatók és a szabályozó hatóságok számára is segítheti az irányelv egységes értelmezését, ha az irányelv preambuluma egy-egy értelmező mondatot tartalmaz az egyes intézkedésekről.

5. módosítás

(38) preambulumbekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az Európai Bizottság által javasolt szöveg |
| --- | --- |
| Ezen irányelv nem érinti annak lehetőségét, hogy a tagállamok kötelezettségeket írjanak elő a közérdekű tartalmak fellelhetőségének és elérhetőségének biztosítására olyan meghatározott közérdekű célkitűzések keretében, mint a médiapluralizmus, a szólásszabadság és a kulturális sokszínűség. Ilyen kötelezettségeket csak annyiban kell előírni, amennyiben szükségesek a tagállamok által az uniós joggal összhangban világosan meghatározott közérdekű célkitűzéseknek való megfeleléshez. E tekintetben a tagállamoknak többek között meg kell vizsgálniuk a piaci erőviszonyok alakulásának eredményével szembeni szabályozói beavatkozás szükségességét. Amennyiben a tagállamok fellelhetőségre vonatkozó szabályok bevezetéséről határoznak, csak arányos kötelezettségeket írhatnak elő a vállalkozások számára, jogszerű közpolitikai megfontolások érdekében. | Ezen irányelv nem érinti annak lehetőségét, hogy a tagállamok kötelezettségeket írjanak elő a közérdekű tartalmak fellelhetőségének és elérhetőségének biztosítására olyan meghatározott közérdekű célkitűzések keretében, mint a médiapluralizmus, a szólásszabadság és a kulturális sokszínűség. Ilyen kötelezettségeket csak annyiban kell előírni, amennyiben szükségesek a tagállamok által az uniós joggal összhangban világosan meghatározott közérdekű célkitűzéseknek való megfeleléshez. E tekintetben a tagállamoknak többek között meg kell vizsgálniuk a piaci erőviszonyok alakulásának eredményével
  , a médián belüli tulajdonviszonyok átláthatatlanságával és koncentrációjával, illetve az összeférhetetlenségekkel
  szembeni szabályozói beavatkozás szükségességét. Amennyiben a tagállamok fellelhetőségre vonatkozó szabályok bevezetéséről határoznak, csak arányos kötelezettségeket írhatnak elő a vállalkozások számára, jogszerű közpolitikai megfontolások érdekében. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Ezen irányelv nem érinti annak lehetőségét, hogy a tagállamok kötelezettségeket írjanak elő a közérdekű tartalmak fellelhetőségének és elérhetőségének biztosítására olyan meghatározott közérdekű célkitűzések keretében, mint a médiapluralizmus, a szólásszabadság és a kulturális sokszínűség. Ilyen kötelezettségeket csak annyiban kell előírni, amennyiben szükségesek a tagállamok által az uniós joggal összhangban világosan meghatározott közérdekű célkitűzéseknek való megfeleléshez. E tekintetben a tagállamoknak többek között meg kell vizsgálniuk a piaci erőviszonyok alakulásának eredményével szembeni szabályozói beavatkozás szükségességét. Amennyiben a tagállamok fellelhetőségre vonatkozó szabályok bevezetéséről határoznak, csak arányos kötelezettségeket írhatnak elő a vállalkozások számára, jogszerű közpolitikai megfontolások érdekében.

Ezen irányelv nem érinti annak lehetőségét, hogy a tagállamok kötelezettségeket írjanak elő a közérdekű tartalmak fellelhetőségének és elérhetőségének biztosítására olyan meghatározott közérdekű célkitűzések keretében, mint a médiapluralizmus, a szólásszabadság és a kulturális sokszínűség. Ilyen kötelezettségeket csak annyiban kell előírni, amennyiben szükségesek a tagállamok által az uniós joggal összhangban világosan meghatározott közérdekű célkitűzéseknek való megfeleléshez. E tekintetben a tagállamoknak többek között meg kell vizsgálniuk a piaci erőviszonyok alakulásának eredményével
  , a médián belüli tulajdonviszonyok átláthatatlanságával és koncentrációjával, illetve az összeférhetetlenségekkel
  szembeni szabályozói beavatkozás szükségességét. Amennyiben a tagállamok fellelhetőségre vonatkozó szabályok bevezetéséről határoznak, csak arányos kötelezettségeket írhatnak elő a vállalkozások számára, jogszerű közpolitikai megfontolások érdekében.

6. módosítás

1. cikk (5) bekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| 5.   A 4. cikk a következőképpen módosul: | 5.   A 4. cikk a következőképpen módosul: |
| [...] | [...] |
| d) | a (7) bekezdés helyébe a következő szöveg lép: |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

5.   A 4. cikk a következőképpen módosul:

5.   A 4. cikk a következőképpen módosul:

[...]

[...]

d)

a (7) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

| d) | a (7) bekezdés helyébe a következő szöveg lép: |
| --- | --- |

d)

a (7) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(7)   A tagállamok az ezen irányelv által összehangolt területeken a jogrendszerük által lehetővé tett mértékben ösztönzik a nemzeti szinten elfogadott magatartási kódexek révén létrejövő társszabályozási és önszabályozási rendszereket. Ezeket a kódexeket úgy kell kialakítani, hogy azokat a legfontosabb érdekeltek széles körben elfogadják az érintett tagállamokban. A magatartási kódexekben világosan és félreérthetetlenül meg kell jelölni azok célkitűzéseit. A kódexeknek rendelkezniük kell a kitűzött célok rendszeres, átlátható és független nyomon követéséről és értékeléséről. Rendelkezniük kell az eredményes végrehajtásról, így például szükség esetén eredményes és arányos szankciókról.

„(7)   A tagállamok az ezen irányelv által összehangolt területeken a jogrendszerük által lehetővé tett mértékben ösztönzik a nemzeti szinten elfogadott magatartási kódexek révén létrejövő társszabályozási és önszabályozási rendszereket. Ezeket a kódexeket úgy kell kialakítani, hogy azokat a legfontosabb érdekeltek széles körben elfogadják az érintett tagállamokban. A magatartási kódexekben világosan és félreérthetetlenül meg kell jelölni azok célkitűzéseit. A kódexeknek rendelkezniük kell a kitűzött célok rendszeres, átlátható és független nyomon követéséről és értékeléséről. Rendelkezniük kell az eredményes végrehajtásról, így például szükség esetén eredményes és arányos szankciókról.

A kódexek aláírói kötelesek a Bizottság részére benyújtani a 6a. cikk (3), valamint a 9. cikk (2) és (4) bekezdésében említett uniós magatartási kódextervezeteket, és a létező uniós magatartási kódexek módosításait vagy bővítéseit.

A kódexek aláírói kötelesek a Bizottság részére benyújtani a 6a. cikk (3), valamint a 9. cikk (2) és (4) bekezdésében említett uniós magatartási kódextervezeteket, és a létező uniós magatartási kódexek módosításait vagy bővítéseit.

A Bizottság
  felkérheti
  az ERGA-t, hogy véleményezze az ilyen kódexek tervezeteit, módosításait vagy bővítéseit. A Bizottság
  jogosult
  e kódexeket
  szükség szerint közzé tenni
  .”;

A Bizottság
  felkéri
  az ERGA-t, hogy véleményezze az ilyen kódexek tervezeteit, módosításait vagy bővítéseit. A Bizottság e kódexeket
  közzéteszi
  .”;

Indokolás

Magától értetődő.

7. módosítás

1. cikk (7) bekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| | A szöveg a következő 5. cikk e) ponttal egészül ki:





  a médiaszolgáltatónak a pénzügyi rendszereknek a pénzmosás, valamint terrorizmus finanszírozása céljára való felhasználásának megelőzéséről szóló 2005/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 3. cikkének 6. pontja szerinti tényleges tulajdonosait |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

A szöveg a következő 5. cikk e) ponttal egészül ki:

a médiaszolgáltatónak a pénzügyi rendszereknek a pénzmosás, valamint terrorizmus finanszírozása céljára való felhasználásának megelőzéséről szóló 2005/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 3. cikkének 6. pontja szerinti tényleges tulajdonosait

Indokolás

Indokolás

Az irányelv végrehajtása szempontjából meghatározó jelentősége van annak az információnak, hogy kik azok a természetes vagy jogi személyek, akik vagy amelyek a médiaszolgáltatás működésére és a médiaszolgáltató döntéseire meghatározó befolyást gyakorolnak, akár tulajdonosi vagy szavazati joguk, akár egyéb megállapodásban rögzített jogosultságuk alapján. A módosítás e személyek és szervetek azonosítása végett visszautal a pénzügyi rendszereknek a pénzmosás, valamint terrorizmus finanszírozása céljára való felhasználásának megelőzéséről szóló 2005/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre. A médiaszolgáltatók tulajdonosi szerkezetének átláthatósága a médiaszabadság érvényesülésének is alapvető feltétele.

8. módosítás

8. módosítás

1. cikk (10) bekezdés

1. cikk (10) bekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| 10.
     
  A 7. cikket el kell hagyni; | |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

10.
     
  A 7. cikket el kell hagyni;

10.

A 7. cikket el kell hagyni;

Indokolás

Indokolás

Az irányelvből kikerül a 7. cikk, mert a javasolt európai akadálymentesítési intézkedéscsomag eleve szigorúbb közös szabályokat ró a médiaszolgáltatókra. Ugyanakkor a hivatkozott európai akadálymentesítési intézkedéscsomag még nem került elfogadásra, és nem szeretnénk, ha az a helyzet állna elő, hogy ezen irányelvből kikerülnek az akadálymentesítésre vonatkozó utalások, ugyanakkor az új európai akadálymentesítési intézkedéscsomag pedig még nem kerül elfogadásra (vagy tagállami szinten átültetésre). Amíg a javasolt európai akadálymentesítési intézkedéscsomag nem kerül minden tagállam jogrendszerébe átültetésre, addig a 7. cikk elhagyásával nem értünk egyet.

9. módosítás

9. módosítás

1. cikk (11) bekezdés

1. cikk (11) bekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| 11.   A 9. cikk a következőképpen módosul: | 11.   A 9. cikk a következőképpen módosul: |
| a) | a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép: |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

11.   A 9. cikk a következőképpen módosul:

11.   A 9. cikk a következőképpen módosul:

a)

a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

| a) | az 1. e) bekezdés helyébe a következő szöveg lép: „az alkoholtartalmú italokra vonatkozó audiovizuális kereskedelmi közlemény nem célozhat kifejezetten kiskorúakat, nem jelenhet meg kiskorúak előtt, és nem bátoríthat az ilyen italok mértéktelen fogyasztására.” |
| --- | --- |

a)

az 1. e) bekezdés helyébe a következő szöveg lép: „az alkoholtartalmú italokra vonatkozó audiovizuális kereskedelmi közlemény nem célozhat kifejezetten kiskorúakat, nem jelenhet meg kiskorúak előtt, és nem bátoríthat az ilyen italok mértéktelen fogyasztására.”

az 1. e) bekezdés helyébe a következő szöveg lép: „az alkoholtartalmú italokra vonatkozó audiovizuális kereskedelmi közlemény nem célozhat kifejezetten kiskorúakat, nem jelenhet meg kiskorúak előtt, és nem bátoríthat az ilyen italok mértéktelen fogyasztására.”

| b) | a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép: |
| --- | --- |

b)

b)

a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

| | „(2)   A tagállamoknak és a Bizottságnak ösztönözniük kell ön- és társszabályozó magatartási kódexek kidolgozását az olyan élelmiszerekre és italokra vonatkozó, gyermekműsorokat kísérő vagy azokban foglalt, nem megfelelő audiovizuális kereskedelmi közleményeket illetően, amelyek olyan táplálkozási vagy élettani hatással bíró tápanyagokat és egyéb anyagokat tartalmaznak, különösen zsírt, transz-zsírsavakat, sót/nátriumot és cukrokat, amelyek túlzott mértékű bevitele a teljes étrendben nem ajánlott. |
| --- | --- |

„(2)   A tagállamoknak és a Bizottságnak ösztönözniük kell ön- és társszabályozó magatartási kódexek kidolgozását az olyan élelmiszerekre és italokra vonatkozó, gyermekműsorokat kísérő vagy azokban foglalt, nem megfelelő audiovizuális kereskedelmi közleményeket illetően, amelyek olyan táplálkozási vagy élettani hatással bíró tápanyagokat és egyéb anyagokat tartalmaznak, különösen zsírt, transz-zsírsavakat, sót/nátriumot és cukrokat, amelyek túlzott mértékű bevitele a teljes étrendben nem ajánlott.

| | „(2)   A tagállamoknak és a Bizottságnak ösztönözniük kell ön- és társszabályozó magatartási kódexek kidolgozását az olyan élelmiszerekre és italokra vonatkozó, gyermekműsorokat kísérő vagy azokban foglalt
  , illetve azokat közvetlenül megelőző vagy követő
  nem megfelelő audiovizuális kereskedelmi közleményeket illetően, amelyek olyan táplálkozási vagy élettani hatással bíró tápanyagokat és egyéb anyagokat tartalmaznak, különösen zsírt, transz-zsírsavakat, sót/nátriumot és cukrokat, amelyek túlzott mértékű bevitele a teljes étrendben nem ajánlott. |
| --- | --- |

„(2)   A tagállamoknak és a Bizottságnak ösztönözniük kell ön- és társszabályozó magatartási kódexek kidolgozását az olyan élelmiszerekre és italokra vonatkozó, gyermekműsorokat kísérő vagy azokban foglalt
  , illetve azokat közvetlenül megelőző vagy követő
  nem megfelelő audiovizuális kereskedelmi közleményeket illetően, amelyek olyan táplálkozási vagy élettani hatással bíró tápanyagokat és egyéb anyagokat tartalmaznak, különösen zsírt, transz-zsírsavakat, sót/nátriumot és cukrokat, amelyek túlzott mértékű bevitele a teljes étrendben nem ajánlott.

, illetve azokat közvetlenül megelőző vagy követő

| | Az ilyen kódexeknek hatékonyan kell csökkenteniük a kiskorúak kitettségét a magas só, cukor vagy zsírtartalmú, illetve a nemzeti vagy nemzetközi táplálkozástani iránymutatásokkal más okból ellentétes élelmiszerekre és italokra vonatkozó audiovizuális kereskedelmi közleményekkel szemben. Az ilyen kódexeknek elő kell írniuk, hogy az audiovizuális kereskedelmi közlemények nem hangsúlyozhatják az ilyen élelmiszerek és italok előnyös táplálkozástani tulajdonságait. |
| --- | --- |

Az ilyen kódexeknek hatékonyan kell csökkenteniük a kiskorúak kitettségét a magas só, cukor vagy zsírtartalmú, illetve a nemzeti vagy nemzetközi táplálkozástani iránymutatásokkal más okból ellentétes élelmiszerekre és italokra vonatkozó audiovizuális kereskedelmi közleményekkel szemben. Az ilyen kódexeknek elő kell írniuk, hogy az audiovizuális kereskedelmi közlemények nem hangsúlyozhatják az ilyen élelmiszerek és italok előnyös táplálkozástani tulajdonságait.

| | Az ilyen kódexeknek hatékonyan kell csökkenteniük a kiskorúak kitettségét a magas só, cukor vagy zsírtartalmú, illetve a nemzeti vagy nemzetközi táplálkozástani iránymutatásokkal más okból ellentétes élelmiszerekre és italokra vonatkozó audiovizuális kereskedelmi közleményekkel szemben. Az ilyen kódexeknek elő kell írniuk, hogy az audiovizuális kereskedelmi közlemények nem hangsúlyozhatják az ilyen élelmiszerek és italok előnyös táplálkozástani tulajdonságait. |
| --- | --- |

Az ilyen kódexeknek hatékonyan kell csökkenteniük a kiskorúak kitettségét a magas só, cukor vagy zsírtartalmú, illetve a nemzeti vagy nemzetközi táplálkozástani iránymutatásokkal más okból ellentétes élelmiszerekre és italokra vonatkozó audiovizuális kereskedelmi közleményekkel szemben. Az ilyen kódexeknek elő kell írniuk, hogy az audiovizuális kereskedelmi közlemények nem hangsúlyozhatják az ilyen élelmiszerek és italok előnyös táplálkozástani tulajdonságait.

| | A Bizottságnak és az ERGA-nak ösztönöznie kell az ön- és társszabályozási rendszerekre vonatkozó bevált gyakorlatok cseréjét a teljes Unióban. Indokolt esetben a Bizottságnak elő kell segítenie az uniós magatartási kódexek kidolgozását.”; |
| --- | --- |

A Bizottságnak és az ERGA-nak ösztönöznie kell az ön- és társszabályozási rendszerekre vonatkozó bevált gyakorlatok cseréjét a teljes Unióban. Indokolt esetben a Bizottságnak elő kell segítenie az uniós magatartási kódexek kidolgozását.”;

| | A Bizottságnak és az ERGA-nak ösztönöznie kell az ön- és társszabályozási rendszerekre vonatkozó bevált gyakorlatok cseréjét a teljes Unióban. Indokolt esetben a Bizottságnak elő kell segítenie az uniós magatartási kódexek kidolgozását.”; |
| --- | --- |

A Bizottságnak és az ERGA-nak ösztönöznie kell az ön- és társszabályozási rendszerekre vonatkozó bevált gyakorlatok cseréjét a teljes Unióban. Indokolt esetben a Bizottságnak elő kell segítenie az uniós magatartási kódexek kidolgozását.”;

| b) | a cikk a következő (3) és (4) bekezdéssel egészül ki: |
| --- | --- |

b)

a cikk a következő (3) és (4) bekezdéssel egészül ki:

| c) | a cikk a következő (3) és (4) bekezdéssel egészül ki: |
| --- | --- |

c)

c)

a cikk a következő (3) és (4) bekezdéssel egészül ki:

| | „(3)   A tagállamoknak és a Bizottságnak ösztönözniük kell ön- és társszabályozó magatartási kódexek kidolgozását az alkoholtartalmú italokra vonatkozó nem megfelelő audiovizuális kereskedelmi közleményeket illetően. Az ilyen kódexeknek hatékonyan kell csökkenteniük a kiskorúak kitettségét az alkoholtartalmú italokra vonatkozó audiovizuális kereskedelmi közleményekkel szemben. |
| --- | --- |

„(3)   A tagállamoknak és a Bizottságnak ösztönözniük kell ön- és társszabályozó magatartási kódexek kidolgozását az alkoholtartalmú italokra vonatkozó nem megfelelő audiovizuális kereskedelmi közleményeket illetően. Az ilyen kódexeknek hatékonyan kell csökkenteniük a kiskorúak kitettségét az alkoholtartalmú italokra vonatkozó audiovizuális kereskedelmi közleményekkel szemben.

| | „(3)   A tagállamoknak és a Bizottságnak ösztönözniük kell ön- és társszabályozó magatartási kódexek kidolgozását az alkoholtartalmú italokra vonatkozó nem megfelelő audiovizuális kereskedelmi közleményeket illetően. Az ilyen kódexeknek hatékonyan kell csökkenteniük a kiskorúak kitettségét az alkoholtartalmú italokra vonatkozó audiovizuális kereskedelmi közleményekkel szemben. |
| --- | --- |

„(3)   A tagállamoknak és a Bizottságnak ösztönözniük kell ön- és társszabályozó magatartási kódexek kidolgozását az alkoholtartalmú italokra vonatkozó nem megfelelő audiovizuális kereskedelmi közleményeket illetően. Az ilyen kódexeknek hatékonyan kell csökkenteniük a kiskorúak kitettségét az alkoholtartalmú italokra vonatkozó audiovizuális kereskedelmi közleményekkel szemben.

| | (4)   A Bizottságnak és az ERGA-nak ösztönöznie kell az ön- és társszabályozási rendszerekre vonatkozó bevált gyakorlatok cseréjét a teljes Unióban. Indokolt esetben a Bizottságnak elő kell segítenie az uniós magatartási kódexek kidolgozását.”; |
| --- | --- |

(4)   A Bizottságnak és az ERGA-nak ösztönöznie kell az ön- és társszabályozási rendszerekre vonatkozó bevált gyakorlatok cseréjét a teljes Unióban. Indokolt esetben a Bizottságnak elő kell segítenie az uniós magatartási kódexek kidolgozását.”;

| | (4)   A Bizottságnak és az ERGA-nak ösztönöznie kell az ön- és társszabályozási rendszerekre vonatkozó bevált gyakorlatok cseréjét a teljes Unióban. Indokolt esetben a Bizottságnak elő kell segítenie az uniós magatartási kódexek kidolgozását.”; |
| --- | --- |

(4)   A Bizottságnak és az ERGA-nak ösztönöznie kell az ön- és társszabályozási rendszerekre vonatkozó bevált gyakorlatok cseréjét a teljes Unióban. Indokolt esetben a Bizottságnak elő kell segítenie az uniós magatartási kódexek kidolgozását.”;

Indokolás

Indokolás

A kiskorúak védelmének szélesítése.

10. módosítás

10. módosítás

1. cikk (15) bekezdés

1. cikk (15) bekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| 15.   A 13. cikk helyébe a következő szöveg lép: | 15.   A 13. cikk helyébe a következő szöveg lép: |
| „13. cikk | „13. cikk |
| (1)   A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy azok a lekérhető audiovizuális médiaszolgáltatásokat nyújtó szolgáltatók, akik a joghatóságuk alá tartoznak, legalább 20 %-ban európai alkotásokat kínáljanak a katalógusukban, továbbá hogy az ilyen művek hangsúlyt kapjanak. | (1)   A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy azok a lekérhető audiovizuális médiaszolgáltatásokat nyújtó szolgáltatók, akik a joghatóságuk alá tartoznak,
  az általuk elérhetővé tett műsorszámok összesített műsoridejének
  legalább 20 %-
  á
  ban európai alkotásokat kínáljanak a katalógusukban, továbbá hogy az ilyen művek
  a katalógusban való kiemelt elhelyezéssel és az egyszerű megtalálhatóság biztosításával
  hangsúlyt kapjanak. |
| [...] | [...] |
| (5)   A tagállamok eltekinthetnek az (1) és (2) bekezdésben foglalt követelményektől az alacsony forgalmú vagy alacsony nézettségű szolgáltatók, valamint kis- és mikrovállalkozások esetén. A tagállamok az említett követelményektől azokban az esetekben is eltekinthetnek, amikor azok a tematikus lekérhető audiovizuális médiaszolgáltatások természetéből vagy témájából fakadóan kivitelezhetetlenek vagy indokolatlanok volnának.” | (5)   A tagállamok eltekinthetnek az (1) és (2) bekezdésben foglalt követelményektől az alacsony forgalmú vagy alacsony nézettségű szolgáltatók,
  helyi, regionális médiaszolgáltatók,
  valamint kis- és mikrovállalkozások esetén
  , mindezen szolgáltatókba beleértve az audiovizuális médiával rendelkező önkormányzatokat is
  . A tagállamok az említett követelményektől azokban az esetekben is eltekinthetnek, amikor azok a tematikus lekérhető audiovizuális médiaszolgáltatások természetéből vagy témájából fakadóan kivitelezhetetlenek vagy indokolatlanok volnának.” |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

15.   A 13. cikk helyébe a következő szöveg lép:

15.   A 13. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„13. cikk

„13. cikk

„13. cikk

„13. cikk

(1)   A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy azok a lekérhető audiovizuális médiaszolgáltatásokat nyújtó szolgáltatók, akik a joghatóságuk alá tartoznak, legalább 20 %-ban európai alkotásokat kínáljanak a katalógusukban, továbbá hogy az ilyen művek hangsúlyt kapjanak.

(1)   A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy azok a lekérhető audiovizuális médiaszolgáltatásokat nyújtó szolgáltatók, akik a joghatóságuk alá tartoznak,
  az általuk elérhetővé tett műsorszámok összesített műsoridejének
  legalább 20 %-
  á
  ban európai alkotásokat kínáljanak a katalógusukban, továbbá hogy az ilyen művek
  a katalógusban való kiemelt elhelyezéssel és az egyszerű megtalálhatóság biztosításával
  hangsúlyt kapjanak.

az általuk elérhetővé tett műsorszámok összesített műsoridejének

á

a katalógusban való kiemelt elhelyezéssel és az egyszerű megtalálhatóság biztosításával

[...]

[...]

(5)   A tagállamok eltekinthetnek az (1) és (2) bekezdésben foglalt követelményektől az alacsony forgalmú vagy alacsony nézettségű szolgáltatók, valamint kis- és mikrovállalkozások esetén. A tagállamok az említett követelményektől azokban az esetekben is eltekinthetnek, amikor azok a tematikus lekérhető audiovizuális médiaszolgáltatások természetéből vagy témájából fakadóan kivitelezhetetlenek vagy indokolatlanok volnának.”

(5)   A tagállamok eltekinthetnek az (1) és (2) bekezdésben foglalt követelményektől az alacsony forgalmú vagy alacsony nézettségű szolgáltatók,
  helyi, regionális médiaszolgáltatók,
  valamint kis- és mikrovállalkozások esetén
  , mindezen szolgáltatókba beleértve az audiovizuális médiával rendelkező önkormányzatokat is
  . A tagállamok az említett követelményektől azokban az esetekben is eltekinthetnek, amikor azok a tematikus lekérhető audiovizuális médiaszolgáltatások természetéből vagy témájából fakadóan kivitelezhetetlenek vagy indokolatlanok volnának.”

helyi, regionális médiaszolgáltatók,

, mindezen szolgáltatókba beleértve az audiovizuális médiával rendelkező önkormányzatokat is

Indokolás

Indokolás

Az (1) bekezdésben tett kiegészítés a rendelkezés pontosítását szolgálja.

Az (5) bekezdésben tett kiegészítés esetében egyes tagországokban pl. a helyi tv-csatornák nem tartoznak a kis- és mikrovállalkozások közé, mivel tulajdonosuk önkormányzat. Ezek közepes vagy nagyvállalkozásnak minősülhetnek, ezért indokolt megkülönböztetni a felsorolásban ezeket.

11. módosítás

11. módosítás

1. cikk (16) bekezdés

1. cikk (16) bekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| 16.   A 20. cikk (2) bekezdésének első mondata helyébe a következő szöveg lép: | A 20. cikk (2) bekezdésének első mondata helyébe a következő szöveg lép: |
| „A televíziós célra készült filmek (a fikciós és nem-fikciós sorozatok, valamint a dokumentumműsorok kivételével), a filmszínházban történő bemutatásra szánt filmalkotások és a hírműsorok közvetítése televíziós reklámmal és/vagy televíziós vásárlással minden egyes, műsorrend szerinti, legalább
  20
  perc hosszúságú időszakban egyszer szakítható meg.”; | „A televíziós célra készült filmek (a fikciós és nem-fikciós sorozatok, valamint a dokumentumműsorok kivételével), a filmszínházban történő bemutatásra szánt filmalkotások és a hírműsorok közvetítése televíziós reklámmal és/vagy televíziós vásárlással minden egyes, műsorrend szerinti, legalább
  30
  perc hosszúságú időszakban egyszer szakítható meg.”; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

16.   A 20. cikk (2) bekezdésének első mondata helyébe a következő szöveg lép:

A 20. cikk (2) bekezdésének első mondata helyébe a következő szöveg lép:

„A televíziós célra készült filmek (a fikciós és nem-fikciós sorozatok, valamint a dokumentumműsorok kivételével), a filmszínházban történő bemutatásra szánt filmalkotások és a hírműsorok közvetítése televíziós reklámmal és/vagy televíziós vásárlással minden egyes, műsorrend szerinti, legalább
  20
  perc hosszúságú időszakban egyszer szakítható meg.”;

20

„A televíziós célra készült filmek (a fikciós és nem-fikciós sorozatok, valamint a dokumentumműsorok kivételével), a filmszínházban történő bemutatásra szánt filmalkotások és a hírműsorok közvetítése televíziós reklámmal és/vagy televíziós vásárlással minden egyes, műsorrend szerinti, legalább
  30
  perc hosszúságú időszakban egyszer szakítható meg.”;

30

Indokolás

Indokolás

Az irányelv jelenleg hatályos szövege a televíziós célra készült filmek (a fikciós és nem-fikciós sorozatok, valamint a dokumentumműsorok kivételével), a filmszínházban történő bemutatásra szánt filmalkotások és a hírműsorok közvetítése esetén legalább 30 perces időszakot határoz meg, amely alatt az nem szakítható meg reklámmal és/vagy televíziós vásárlással. Nem javasoljuk azonban eltörölni a korábbi 30 perces korlátozás rövidítését, mivel ez nagymértékben rontja elsősorban a filmalkotások élvezhetőségét, és tovább rontja a nézői élményt.

12. módosítás

12. módosítás

1. cikk (17) bekezdés

1. cikk (17) bekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| | (17)
     
  A 22. cikk helyébe a következő szöveg lép: |
| | 22. cikk




  Az alkoholos italok televíziós hirdetése és televíziós vásárlási műsorai megfelelnek a következő kritériumoknak:










  a) | nem szólhat kifejezetten kiskorúaknak, nem jelenhet meg kiskorúak előtt, illetve különösen nem ábrázolhat kiskorúakat ezen italok fogyasztása közben; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(17)
     
  A 22. cikk helyébe a következő szöveg lép:

(17)

A 22. cikk helyébe a következő szöveg lép:

22. cikk

22. cikk

Az alkoholos italok televíziós hirdetése és televíziós vásárlási műsorai megfelelnek a következő kritériumoknak:

Az alkoholos italok televíziós hirdetése és televíziós vásárlási műsorai megfelelnek a következő kritériumoknak:

a)

a)

nem szólhat kifejezetten kiskorúaknak, nem jelenhet meg kiskorúak előtt, illetve különösen nem ábrázolhat kiskorúakat ezen italok fogyasztása közben;

nem szólhat kifejezetten kiskorúaknak, nem jelenhet meg kiskorúak előtt, illetve különösen nem ábrázolhat kiskorúakat ezen italok fogyasztása közben;

| b) | nem sugározható sporteseményhez kapcsolódó műsor alatt, illetve közvetlenül előtte vagy utána – ez a rendelkezés az irányelv hatálybalépését követő öt (5) évvel lép életbe; |
| --- | --- |

b)

b)

nem sugározható sporteseményhez kapcsolódó műsor alatt, illetve közvetlenül előtte vagy utána – ez a rendelkezés az irányelv hatálybalépését követő öt (5) évvel lép életbe;

nem sugározható sporteseményhez kapcsolódó műsor alatt, illetve közvetlenül előtte vagy utána – ez a rendelkezés az irányelv hatálybalépését követő öt (5) évvel lép életbe;

| c) | nem kapcsolhatja össze az alkoholt a jobb fizikai teljesítménnyel, vagy járművezetéssel; |
| --- | --- |

c)

c)

nem kapcsolhatja össze az alkoholt a jobb fizikai teljesítménnyel, vagy járművezetéssel;

nem kapcsolhatja össze az alkoholt a jobb fizikai teljesítménnyel, vagy járművezetéssel;

| d) | nem keltheti azt a benyomást, hogy az alkohol hozzájárul a társadalmi vagy szexuális sikerhez; |
| --- | --- |

d)

d)

nem keltheti azt a benyomást, hogy az alkohol hozzájárul a társadalmi vagy szexuális sikerhez;

nem keltheti azt a benyomást, hogy az alkohol hozzájárul a társadalmi vagy szexuális sikerhez;

| e) | nem állíthatja, hogy az alkoholnak gyógyászati tulajdonsága van, illetve serkentő, nyugtató hatású, illetve a személyes konfliktusok megoldásának eszköze; |
| --- | --- |

e)

e)

nem állíthatja, hogy az alkoholnak gyógyászati tulajdonsága van, illetve serkentő, nyugtató hatású, illetve a személyes konfliktusok megoldásának eszköze;

nem állíthatja, hogy az alkoholnak gyógyászati tulajdonsága van, illetve serkentő, nyugtató hatású, illetve a személyes konfliktusok megoldásának eszköze;

| f) | nem dicsérheti az alkoholt, és nem tüntetheti fel negatív fényben az önmegtartóztatást, illetve önmérsékletet; |
| --- | --- |

f)

f)

nem dicsérheti az alkoholt, és nem tüntetheti fel negatív fényben az önmegtartóztatást, illetve önmérsékletet;

nem dicsérheti az alkoholt, és nem tüntetheti fel negatív fényben az önmegtartóztatást, illetve önmérsékletet;

| g) | nem hangsúlyozhatja a magas alkoholtartalmat az italok pozitív minőségi jellemzőjeként. |
| --- | --- |

g)

g)

nem hangsúlyozhatja a magas alkoholtartalmat az italok pozitív minőségi jellemzőjeként.

nem hangsúlyozhatja a magas alkoholtartalmat az italok pozitív minőségi jellemzőjeként.

Indokolás

Indokolás

Tudományos bizonyítékok utalnak arra, hogy kapcsolat van az alkoholreklámoknak való kitettség és a fiatalok fokozott alkoholfogyasztása között. A sportrendezvényeket gyermekeket célzó műsoroknak kell tekinteni, ezért azok alatt tiltani kellene az alkoholreklámokat – szem előtt tartva azonban a már megkötött rövid és középtávú szponzorálási szerződéseket.

13. módosítás

13. módosítás

1. cikk (19) bekezdés

1. cikk (19) bekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| 19.   A szöveg a következő IXa. fejezettel egészül ki: | 19.   A szöveg a következő IXa. fejezettel egészül ki: |
| „IXa. FEJEZET VIDEOMEGOSZTÓPLATFORM-SZOLGÁLTATÁSOKRA VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK | „IXa. FEJEZET
  VIDEOMEGOSZTÓPLATFORM-SZOLGÁLTATÁSOKRA VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK |
| 28a. cikk | 28a. cikk |
| (1)   [...] | (1)   [...] |
| 7.   A Bizottság és az ERGA arra ösztönzi a videomegosztóplatform-szolgáltatókat, hogy osszák meg egymással a társszabályozási rendszerekre vonatkozó legjobb gyakorlataikat a teljes Unióban.
  Indokolt esetben a
  Bizottságnak elő kell segítenie az Uniós magatartási kódexek kidolgozását. | 7.   A Bizottság és az ERGA arra ösztönzi a videomegosztóplatform-szolgáltatókat, hogy osszák meg egymással a társszabályozási rendszerekre vonatkozó legjobb gyakorlataikat a teljes Unióban.
  A
  Bizottságnak elő kell segítenie az Uniós magatartási kódexek kidolgozását
  , különösen mintakódexek kidolgozásával és közzétételével
  . |
| [...] | [...] |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

19.   A szöveg a következő IXa. fejezettel egészül ki:

19.   A szöveg a következő IXa. fejezettel egészül ki:

„IXa. FEJEZET VIDEOMEGOSZTÓPLATFORM-SZOLGÁLTATÁSOKRA VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK

„IXa. FEJEZET

VIDEOMEGOSZTÓPLATFORM-SZOLGÁLTATÁSOKRA VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK

28a. cikk

28a. cikk

28a. cikk

28a. cikk

(1)   [...]

(1)   [...]

7.   A Bizottság és az ERGA arra ösztönzi a videomegosztóplatform-szolgáltatókat, hogy osszák meg egymással a társszabályozási rendszerekre vonatkozó legjobb gyakorlataikat a teljes Unióban.
  Indokolt esetben a
  Bizottságnak elő kell segítenie az Uniós magatartási kódexek kidolgozását.

Indokolt esetben a

7.   A Bizottság és az ERGA arra ösztönzi a videomegosztóplatform-szolgáltatókat, hogy osszák meg egymással a társszabályozási rendszerekre vonatkozó legjobb gyakorlataikat a teljes Unióban.
  A
  Bizottságnak elő kell segítenie az Uniós magatartási kódexek kidolgozását
  , különösen mintakódexek kidolgozásával és közzétételével
  .

A

, különösen mintakódexek kidolgozásával és közzétételével

[...]

[...]

Indokolás

Indokolás

Magától értetődő.

14. módosítás

14. módosítás

1. cikk (21) bekezdés

1. cikk (21) bekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| 21.   a 30. cikk helyébe a következő szöveg lép: | 21.   a 30. cikk helyébe a következő szöveg lép: |
| „30. cikk | „30. cikk |
| (1)   [...] | (1)   [...] |
| 6.   A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a független nemzeti szabályozó hatóságaik önálló éves költségvetéssel rendelkezzenek. A költségvetést nyilvánosságra kell hozni. A tagállamoknak biztosítaniuk kell továbbá, hogy a nemzeti szabályozó hatóságaik megfelelő pénzügyi és humán erőforrásokkal rendelkezzenek a rájuk bízott feladatok ellátásához, illetve az ERGA-ban való aktív részvételhez és hozzájáruláshoz. | 6.   A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a független nemzeti szabályozó hatóságaik önálló éves költségvetéssel rendelkezzenek. A
  megfelelő részletezettségű
  költségvetést nyilvánosságra kell hozni. A tagállamoknak biztosítaniuk kell továbbá, hogy a nemzeti szabályozó hatóságaik megfelelő pénzügyi és humán erőforrásokkal rendelkezzenek a rájuk bízott feladatok ellátásához, illetve az ERGA-ban való aktív részvételhez és hozzájáruláshoz. |
| 7.   A tagállamoknak gondoskodniuk kell egy olyan nemzeti szintű mechanizmus létrehozásáról, amelynek révén minden olyan felhasználó, audiovizuális médiaszolgáltató vagy videomegosztóplatform-szolgáltató, akit a nemzeti szabályozó hatóság határozata érint, jogorvoslattal fordulhat egy jogorvoslati szervhez. A jogorvoslati szervnek függetlennek kell lennie a jogorvoslattal érintett felektől. | 7.   A tagállamoknak gondoskodniuk kell egy olyan nemzeti szintű mechanizmus létrehozásáról, amelynek révén minden olyan felhasználó, audiovizuális médiaszolgáltató vagy videomegosztóplatform-szolgáltató, akit a nemzeti szabályozó hatóság határozata érint, jogorvoslattal fordulhat egy jogorvoslati szervhez. A jogorvoslati szervnek függetlennek kell lennie a jogorvoslattal érintett felektől. |
| E szervnek, amelynek igazságszolgáltatási fórumnak kell lennie, rendelkeznie kell a feladatai hatékony elvégzését lehetővé tevő megfelelő szakértelemmel. A tagállamok biztosítják az ügyek érdemi elbírálását, továbbá azt, hogy hatékony jogorvoslati mechanizmus álljon rendelkezésre. | E szervnek, amelynek igazságszolgáltatási fórumnak kell lennie, rendelkeznie kell a feladatai hatékony elvégzését lehetővé tevő megfelelő szakértelemmel. A tagállamok biztosítják az ügyek érdemi elbírálását, továbbá azt, hogy hatékony jogorvoslati mechanizmus álljon rendelkezésre. |
| A jogorvoslat elbírálásáig a nemzeti szabályozó hatóság határozata hatályban marad, kivéve, ha a nemzeti jogszabályokkal összhangban ideiglenes intézkedéseket hoznak.”;”; | A jogorvoslat elbírálásáig a nemzeti szabályozó hatóság határozata hatályban marad, kivéve, ha a nemzeti jogszabályokkal összhangban ideiglenes intézkedéseket hoznak. |
| | (8)
     
  A nemzeti szabályozó hatóságok függetlenségének érvényesülését, különös tekintettel a (2) bekezdés első mondatára a Tanács 168/2007/EK rendeletének (2007. február 15.) 4. cikke (1) bekezdése d) pontja alapján a Bizottság kérésére az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége figyelemmel kíséri és elemzi. Az elemzés kétévente vizsgálja a nemzeti szabályozó hatóságok működési feltételeit és tevékenységét, és az érintettek lehető legszélesebb körének bevonásával készül. Az elemzés alapjául szolgáló szempontrendszert az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége nyilvános konzultációt követően határozza meg. Az elemzés eredménye nyilvános.” |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

21.   a 30. cikk helyébe a következő szöveg lép:

21.   a 30. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„30. cikk

„30. cikk

„30. cikk

„30. cikk

(1)   [...]

(1)   [...]

6.   A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a független nemzeti szabályozó hatóságaik önálló éves költségvetéssel rendelkezzenek. A költségvetést nyilvánosságra kell hozni. A tagállamoknak biztosítaniuk kell továbbá, hogy a nemzeti szabályozó hatóságaik megfelelő pénzügyi és humán erőforrásokkal rendelkezzenek a rájuk bízott feladatok ellátásához, illetve az ERGA-ban való aktív részvételhez és hozzájáruláshoz.

6.   A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a független nemzeti szabályozó hatóságaik önálló éves költségvetéssel rendelkezzenek. A
  megfelelő részletezettségű
  költségvetést nyilvánosságra kell hozni. A tagállamoknak biztosítaniuk kell továbbá, hogy a nemzeti szabályozó hatóságaik megfelelő pénzügyi és humán erőforrásokkal rendelkezzenek a rájuk bízott feladatok ellátásához, illetve az ERGA-ban való aktív részvételhez és hozzájáruláshoz.

megfelelő részletezettségű

7.   A tagállamoknak gondoskodniuk kell egy olyan nemzeti szintű mechanizmus létrehozásáról, amelynek révén minden olyan felhasználó, audiovizuális médiaszolgáltató vagy videomegosztóplatform-szolgáltató, akit a nemzeti szabályozó hatóság határozata érint, jogorvoslattal fordulhat egy jogorvoslati szervhez. A jogorvoslati szervnek függetlennek kell lennie a jogorvoslattal érintett felektől.

7.   A tagállamoknak gondoskodniuk kell egy olyan nemzeti szintű mechanizmus létrehozásáról, amelynek révén minden olyan felhasználó, audiovizuális médiaszolgáltató vagy videomegosztóplatform-szolgáltató, akit a nemzeti szabályozó hatóság határozata érint, jogorvoslattal fordulhat egy jogorvoslati szervhez. A jogorvoslati szervnek függetlennek kell lennie a jogorvoslattal érintett felektől.

E szervnek, amelynek igazságszolgáltatási fórumnak kell lennie, rendelkeznie kell a feladatai hatékony elvégzését lehetővé tevő megfelelő szakértelemmel. A tagállamok biztosítják az ügyek érdemi elbírálását, továbbá azt, hogy hatékony jogorvoslati mechanizmus álljon rendelkezésre.

E szervnek, amelynek igazságszolgáltatási fórumnak kell lennie, rendelkeznie kell a feladatai hatékony elvégzését lehetővé tevő megfelelő szakértelemmel. A tagállamok biztosítják az ügyek érdemi elbírálását, továbbá azt, hogy hatékony jogorvoslati mechanizmus álljon rendelkezésre.

A jogorvoslat elbírálásáig a nemzeti szabályozó hatóság határozata hatályban marad, kivéve, ha a nemzeti jogszabályokkal összhangban ideiglenes intézkedéseket hoznak.”;”;

A jogorvoslat elbírálásáig a nemzeti szabályozó hatóság határozata hatályban marad, kivéve, ha a nemzeti jogszabályokkal összhangban ideiglenes intézkedéseket hoznak.

(8)
     
  A nemzeti szabályozó hatóságok függetlenségének érvényesülését, különös tekintettel a (2) bekezdés első mondatára a Tanács 168/2007/EK rendeletének (2007. február 15.) 4. cikke (1) bekezdése d) pontja alapján a Bizottság kérésére az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége figyelemmel kíséri és elemzi. Az elemzés kétévente vizsgálja a nemzeti szabályozó hatóságok működési feltételeit és tevékenységét, és az érintettek lehető legszélesebb körének bevonásával készül. Az elemzés alapjául szolgáló szempontrendszert az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége nyilvános konzultációt követően határozza meg. Az elemzés eredménye nyilvános.”

(8)

A nemzeti szabályozó hatóságok függetlenségének érvényesülését, különös tekintettel a (2) bekezdés első mondatára a Tanács 168/2007/EK rendeletének (2007. február 15.) 4. cikke (1) bekezdése d) pontja alapján a Bizottság kérésére az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége figyelemmel kíséri és elemzi. Az elemzés kétévente vizsgálja a nemzeti szabályozó hatóságok működési feltételeit és tevékenységét, és az érintettek lehető legszélesebb körének bevonásával készül. Az elemzés alapjául szolgáló szempontrendszert az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége nyilvános konzultációt követően határozza meg. Az elemzés eredménye nyilvános.”

Indokolás

Indokolás

(6) bekezdés: a nyilvánosságra hozott költségvetésnek alkalmasnak kell lenni arra, hogy az abban szereplő adatok mélysége és részletezettsége megfelelő képet adjon a független nemzeti szabályozó hatóság bevételeinek és kiadásainak összetételéről. A megfelelő részletezettségű költségvetés alkalmas arra, hogy a független nemzeti szabályozó hatóság megfeleljen az átláthatóság követelményeinek.

Új (8) bekezdés: A nemzeti szabályozó hatóságok függetlenségének fontos garanciái a 30. cikkben megjelenő szervezeti és finanszírozási előírások. A 30. cikk (2) bekezdésének első mondatában rögzített szempontok érvényesülése azonban kizárólag a szabályozó hatóságok tényleges tevékenységének, döntéseinek, átlátható működésének eredménye lehet. Erre tekintettel szükség van egy olyan európai uniós szintű monitoring rendszer kialakítására, amely a szabályozó hatóságok működési feltételei, a rájuk vonatkozó jogszabályi környezet mellett a hatóságok tevékenységéről is nyilvánosan hozzáférhető elemzéseket készít. A vizsgálatok alapján összehasonlítható, objektív adatok állnak rendelkezésre arról, hogy a különböző tagállami szabályozások biztosítják-e a függetlenség olyan szintjét, amely a (2) bekezdésben említett médiapluralizmus, kulturális sokszínűség, fogyasztóvédelem, belső piac és tisztességes verseny érvényesüléséhez szükséges.

A vizsgálatok jellege, mélysége megköveteli, hogy az elemzések elkészítése során a kormányzati, médiapiaci, civil és akadémiai szereplők lehető legszélesebb körének tapasztalatait, ismereteit és álláspontját vegyék figyelembe.

A monitoring eredményéhez közvetlen jogkövetkezmény nem fűződik. Azonban a Bizottság számára a vizsgálatok eredményei olyan információkat biztosíthatnak, amelyek adott esetben rámutathatnak a 30. cikk átültetésének hiányosságaira, és ezáltal jogsértési eljárások alapjául is szolgálhatnak.

15. módosítás

15. módosítás

1. cikk (22) bekezdés

1. cikk (22) bekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| 22.   A szöveg a következő 30a. cikkel egészül ki: | 22.   A szöveg a következő 30a. cikkel egészül ki: |
| „30a. cikk | „30a. cikk |
| (1)   Ezennel létrejön az Audiovizuális Médiaszolgáltatásokat Szabályozó Hatóságok Európai Csoportja (ERGA). | (1)   Ezennel létrejön az Audiovizuális Médiaszolgáltatásokat Szabályozó Hatóságok Európai Csoportja (ERGA). |
| (2)   Az ERGA az audiovizuális médiaszolgáltatások területén működő független nemzeti szabályozó hatóságokból áll. A képviseletet a nemzeti szabályozó hatóságok vezetői, vagy az elsődlegesen az audiovizuális médiaszolgáltatások felügyeletével megbízott kinevezett magas szintű képviselői, illetve – amennyiben nincs nemzeti szabályozó hatóság – az eljárási szabályok szerint kiválasztott egyéb képviselők látják el. A csoport ülésein részt vesz a Bizottság képviselője. | (2)   Az ERGA az audiovizuális médiaszolgáltatások területén működő független nemzeti szabályozó hatóságokból áll. A képviseletet a nemzeti szabályozó hatóságok vezetői, vagy az elsődlegesen az audiovizuális médiaszolgáltatások felügyeletével megbízott kinevezett magas szintű képviselői, illetve – amennyiben nincs nemzeti szabályozó hatóság – az eljárási szabályok szerint kiválasztott egyéb képviselők látják el. A csoport ülésein részt vesz a Bizottság képviselője. |
| (3)   Az ERGA az alábbi feladatokat látja el: | (3)   Az ERGA az alábbi feladatokat látja el: |
| a) | tanácsot ad a Bizottságnak és támogatja a munkáját az audiovizuális médiaszolgáltatásokra vonatkozó keretszabályozás valamennyi tagállamban történő következetes végrehajtásának biztosítása érdekében; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

22.   A szöveg a következő 30a. cikkel egészül ki:

22.   A szöveg a következő 30a. cikkel egészül ki:

„30a. cikk

„30a. cikk

„30a. cikk

„30a. cikk

(1)   Ezennel létrejön az Audiovizuális Médiaszolgáltatásokat Szabályozó Hatóságok Európai Csoportja (ERGA).

(1)   Ezennel létrejön az Audiovizuális Médiaszolgáltatásokat Szabályozó Hatóságok Európai Csoportja (ERGA).

(2)   Az ERGA az audiovizuális médiaszolgáltatások területén működő független nemzeti szabályozó hatóságokból áll. A képviseletet a nemzeti szabályozó hatóságok vezetői, vagy az elsődlegesen az audiovizuális médiaszolgáltatások felügyeletével megbízott kinevezett magas szintű képviselői, illetve – amennyiben nincs nemzeti szabályozó hatóság – az eljárási szabályok szerint kiválasztott egyéb képviselők látják el. A csoport ülésein részt vesz a Bizottság képviselője.

(2)   Az ERGA az audiovizuális médiaszolgáltatások területén működő független nemzeti szabályozó hatóságokból áll. A képviseletet a nemzeti szabályozó hatóságok vezetői, vagy az elsődlegesen az audiovizuális médiaszolgáltatások felügyeletével megbízott kinevezett magas szintű képviselői, illetve – amennyiben nincs nemzeti szabályozó hatóság – az eljárási szabályok szerint kiválasztott egyéb képviselők látják el. A csoport ülésein részt vesz a Bizottság képviselője.

(3)   Az ERGA az alábbi feladatokat látja el:

(3)   Az ERGA az alábbi feladatokat látja el:

a)

tanácsot ad a Bizottságnak és támogatja a munkáját az audiovizuális médiaszolgáltatásokra vonatkozó keretszabályozás valamennyi tagállamban történő következetes végrehajtásának biztosítása érdekében;

| a) | tanácsot ad a Bizottságnak és támogatja a munkáját az audiovizuális médiaszolgáltatásokra vonatkozó keretszabályozás valamennyi tagállamban történő következetes végrehajtásának biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

a)

tanácsot ad a Bizottságnak és támogatja a munkáját az audiovizuális médiaszolgáltatásokra vonatkozó keretszabályozás valamennyi tagállamban történő következetes végrehajtásának biztosítása érdekében;

| b) | tanácsot ad a Bizottságnak és támogatja bármely olyan, az audiovizuális médiaszolgáltatásokkal kapcsolatos ügyben, amely a Bizottság hatáskörébe tartozik. Amennyiben bizonyos ügyekben a Bizottságnak nyújtott tanácsadás ezt megkívánja, a csoport konzultálhat a piaci szereplőkkel, a fogyasztókkal és a végfelhasználókkal a szükséges információk összegyűjtése érdekében; |
| --- | --- |

b)

tanácsot ad a Bizottságnak és támogatja bármely olyan, az audiovizuális médiaszolgáltatásokkal kapcsolatos ügyben, amely a Bizottság hatáskörébe tartozik. Amennyiben bizonyos ügyekben a Bizottságnak nyújtott tanácsadás ezt megkívánja, a csoport konzultálhat a piaci szereplőkkel, a fogyasztókkal és a végfelhasználókkal a szükséges információk összegyűjtése érdekében;

| b) | tanácsot ad a Bizottságnak és támogatja bármely olyan, az audiovizuális médiaszolgáltatásokkal kapcsolatos ügyben, amely a Bizottság hatáskörébe tartozik. Amennyiben bizonyos ügyekben a Bizottságnak nyújtott tanácsadás ezt megkívánja, a csoport konzultálhat a piaci szereplőkkel, a fogyasztókkal és a végfelhasználókkal a szükséges információk összegyűjtése érdekében; |
| --- | --- |

b)

tanácsot ad a Bizottságnak és támogatja bármely olyan, az audiovizuális médiaszolgáltatásokkal kapcsolatos ügyben, amely a Bizottság hatáskörébe tartozik. Amennyiben bizonyos ügyekben a Bizottságnak nyújtott tanácsadás ezt megkívánja, a csoport konzultálhat a piaci szereplőkkel, a fogyasztókkal és a végfelhasználókkal a szükséges információk összegyűjtése érdekében;

| c) | gondoskodik a tapasztalatok és a jó gyakorlatok cseréjéről az audiovizuális médiaszolgáltatásokra vonatkozó keretszabályozás alkalmazása témakörében; |
| --- | --- |

c)

gondoskodik a tapasztalatok és a jó gyakorlatok cseréjéről az audiovizuális médiaszolgáltatásokra vonatkozó keretszabályozás alkalmazása témakörében;

| c) | gondoskodik a tapasztalatok és a jó gyakorlatok cseréjéről az audiovizuális médiaszolgáltatásokra vonatkozó keretszabályozás alkalmazása témakörében; |
| --- | --- |

c)

gondoskodik a tapasztalatok és a jó gyakorlatok cseréjéről az audiovizuális médiaszolgáltatásokra vonatkozó keretszabályozás alkalmazása témakörében;

| d) | együttműködik a tagjaival és ellátja őket az ezen irányelv alkalmazásához szükséges információkkal, különös tekintettel a 3. és a 4. cikkre; |
| --- | --- |

d)

együttműködik a tagjaival és ellátja őket az ezen irányelv alkalmazásához szükséges információkkal, különös tekintettel a 3. és a 4. cikkre;

| d) | együttműködik a tagjaival és ellátja őket az ezen irányelv alkalmazásához szükséges információkkal, különös tekintettel a 3. és a 4. cikkre; |
| --- | --- |

d)

együttműködik a tagjaival és ellátja őket az ezen irányelv alkalmazásához szükséges információkkal, különös tekintettel a 3. és a 4. cikkre;

| e) | a Bizottság felkérésére véleményt nyilvánít a 2. cikk (5b) bekezdésében, a 6a. cikk (3) bekezdésében és a 9. cikk (2) és (4) bekezdésében tárgyalt ügyekben, illetve az audiovizuális médiaszolgáltatásokra vonatkozó minden más ügyben, különös tekintettel a kiskorúak védelmére és a gyűlöletkeltésre.; |
| --- | --- |

e)

a Bizottság felkérésére véleményt nyilvánít a 2. cikk (5b) bekezdésében, a 6a. cikk (3) bekezdésében és a 9. cikk (2) és (4) bekezdésében tárgyalt ügyekben, illetve az audiovizuális médiaszolgáltatásokra vonatkozó minden más ügyben, különös tekintettel a kiskorúak védelmére és a gyűlöletkeltésre.;

| e) | a Bizottság felkérésére véleményt nyilvánít a 2. cikk (5b) bekezdésében, a 6a. cikk (3) bekezdésében és a 9. cikk (2) és (4) bekezdésében tárgyalt ügyekben, illetve az audiovizuális médiaszolgáltatásokra vonatkozó minden más ügyben, különös tekintettel a kiskorúak védelmére és a gyűlöletkeltésre.; |
| --- | --- |

e)

a Bizottság felkérésére véleményt nyilvánít a 2. cikk (5b) bekezdésében, a 6a. cikk (3) bekezdésében és a 9. cikk (2) és (4) bekezdésében tárgyalt ügyekben, illetve az audiovizuális médiaszolgáltatásokra vonatkozó minden más ügyben, különös tekintettel a kiskorúak védelmére és a gyűlöletkeltésre.;

| f) | gondoskodik a tapasztalatok és a jó gyakorlatok cseréjéről a médiatudatosság fejlesztésének témakörében, különös tekintettel a független nemzeti szabályozó hatóságok támogatási, kutatási, ismeretterjesztő, koordináló és értékelő tevékenységeire, valamint a nemzeti szabályozó hatóságok, a médiaszolgáltatók és az oktatási intézmények közötti együttműködés formáira. |
| --- | --- |

f)

f)

gondoskodik a tapasztalatok és a jó gyakorlatok cseréjéről a médiatudatosság fejlesztésének témakörében, különös tekintettel a független nemzeti szabályozó hatóságok támogatási, kutatási, ismeretterjesztő, koordináló és értékelő tevékenységeire, valamint a nemzeti szabályozó hatóságok, a médiaszolgáltatók és az oktatási intézmények közötti együttműködés formáira.

gondoskodik a tapasztalatok és a jó gyakorlatok cseréjéről a médiatudatosság fejlesztésének témakörében, különös tekintettel a független nemzeti szabályozó hatóságok támogatási, kutatási, ismeretterjesztő, koordináló és értékelő tevékenységeire, valamint a nemzeti szabályozó hatóságok, a médiaszolgáltatók és az oktatási intézmények közötti együttműködés formáira.

(4)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy egy végrehajtási jogi aktus útján meghatározza az ERGA eljárásrendjét.”;

(4)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy egy végrehajtási jogi aktus útján meghatározza az ERGA eljárásrendjét.”;

Indokolás

Indokolás

A médiatudatosság (media literacy) fejlesztése, mint szabályozási célkitűzés rögzítése, elengedhetetlen az irányelv szabályozási célkitűzéseinek eléréséhez, illetve a digitális médiarendszer kihívásaira választ adó szabályozási környezet kialakításához. Az egyes tagállamok a médiatudatosság fejlesztésében jelentős eredményeket értek el. Az eredmények megosztása hatékonyan elősegíti az alkalmazott eszközök és módszerek fejlesztését, valamint az európai szintű megoldások kidolgozását.

A médiahatóságok számos tagállamban jelentős szereplői a médiatudatosság fejlesztésének, részt vesznek többek között a fejlesztést megalapozó kutatásokban, anyagi forrásokkal támogatják a médiatudatosság fejlesztését célzó programokat, tájékoztató kampányokkal segítik a magasabb szintű médiatudatosság elérését. Emellett fontos szerepük lehet az érintett szereplők és ágazatok közötti koordinációban, illetve az elért eredmények mérésében és értékelésében. A tapasztalatok és jó gyakorlatok cseréje a médiahatóságok számára kiforrottabb, hatékonyabb szerepvállalást biztosíthat a médiaműveltség fejlesztése területén.

A médiatudatosság fejlesztése a független nemzeti szabályozó hatóságok, a médiaszolgáltatók és az oktatási intézmények közös feladata. Az irányelvnek ösztönöznie kell ezek együttműködését, anélkül, hogy szabályozási kompetenciáin túlterjeszkedne.

II.   POLITIKAI AJÁNLÁSOK

II.

POLITIKAI AJÁNLÁSOK

A RÉGIÓK EURÓPAI BIZOTTSÁGA

Általános észrevételek

Általános észrevételek

| 1. | üdvözli az AVMS-irányelv felülvizsgálatát, illetve azt, hogy az Európai Bizottság több javaslatot is érdemesnek talált a Régiók Bizottsága által 2015-ben elfogadott véleményből; |
| --- | --- |

1.

üdvözli az AVMS-irányelv felülvizsgálatát, illetve azt, hogy az Európai Bizottság több javaslatot is érdemesnek talált a Régiók Bizottsága által 2015-ben elfogadott véleményből;

| 2. | üdvözli a származási ország elve alóli kivételek módosítását, amelyek világosabb és egyszerűbb eljárások keretében teszik lehetővé a célország érdekeinek figyelembevételét; |
| --- | --- |

2.

üdvözli a származási ország elve alóli kivételek módosítását, amelyek világosabb és egyszerűbb eljárások keretében teszik lehetővé a célország érdekeinek figyelembevételét;

| 3. | sajnálja ugyanakkor, hogy az új irányelv nem veszi figyelembe abban a mértékben a regionális dimenziót, ahogy azt a Régiók Bizottsága korábbi ajánlásában kérte, pedig az hozzájárulna ahhoz, hogy kihasználjuk az európai kulturális identitásokban, az Európai Unión belüli nemzetközi koprodukciókban és a helyi szintű kreatív innovációkban rejlő lehetőségeket; |
| --- | --- |

3.

sajnálja ugyanakkor, hogy az új irányelv nem veszi figyelembe abban a mértékben a regionális dimenziót, ahogy azt a Régiók Bizottsága korábbi ajánlásában kérte, pedig az hozzájárulna ahhoz, hogy kihasználjuk az európai kulturális identitásokban, az Európai Unión belüli nemzetközi koprodukciókban és a helyi szintű kreatív innovációkban rejlő lehetőségeket;

| 4. | kitart amellett, hogy az irányelv végrehajtása során be kell vonni a helyi és regionális önkormányzatokat, hiszen ezek a szervezetek nagyon fontos szereplők az audiovizuális médiaszolgáltatások terén. Több tagállamban médiaszolgáltató-tulajdonosként vannak jelen, így ezek a társaságok ezáltal kieshetnek a mikro- és kisvállalkozások köréből; |
| --- | --- |

4.

kitart amellett, hogy az irányelv végrehajtása során be kell vonni a helyi és regionális önkormányzatokat, hiszen ezek a szervezetek nagyon fontos szereplők az audiovizuális médiaszolgáltatások terén. Több tagállamban médiaszolgáltató-tulajdonosként vannak jelen, így ezek a társaságok ezáltal kieshetnek a mikro- és kisvállalkozások köréből;

| 5. | megerősíti, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok függetlensége mind a közhatóságoktól, mind az audiovizuális szektor szereplőitől, mind pedig a politikai pártoktól az európai audiovizuális médiaszabályozás olyan alapköve, melynek feltétlen biztosítása minden tagállam feladata, és amely európai, tagállami, regionális és helyi szinten egyaránt a sokszínű tájékoztatás és a plurális médiapiac legfontosabb garanciája; |
| --- | --- |

5.

megerősíti, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok függetlensége mind a közhatóságoktól, mind az audiovizuális szektor szereplőitől, mind pedig a politikai pártoktól az európai audiovizuális médiaszabályozás olyan alapköve, melynek feltétlen biztosítása minden tagállam feladata, és amely európai, tagállami, regionális és helyi szinten egyaránt a sokszínű tájékoztatás és a plurális médiapiac legfontosabb garanciája;

| 6. | üdvözli, hogy a módosított irányelv hatálya kiterjed a videomegosztóplatform-szolgáltatásokra, amelyek egyre nagyobb szerepet játszanak az audiovizuális médiaszolgáltatók között; |
| --- | --- |

6.

üdvözli, hogy a módosított irányelv hatálya kiterjed a videomegosztóplatform-szolgáltatásokra, amelyek egyre nagyobb szerepet játszanak az audiovizuális médiaszolgáltatók között;

| 7. | aggodalmának ad hangot azzal kapcsolatban, hogy a videoplatform-szolgáltatók fölötti joghatóság javasolt szabályozása nem tisztázza azokat a helyzeteket, amikor a szolgáltatónak nem érdeke az Európai Unió területén letelepedni, viszont szolgáltatását az európai polgárok számára is elérhetővé teszi; |
| --- | --- |

7.

aggodalmának ad hangot azzal kapcsolatban, hogy a videoplatform-szolgáltatók fölötti joghatóság javasolt szabályozása nem tisztázza azokat a helyzeteket, amikor a szolgáltatónak nem érdeke az Európai Unió területén letelepedni, viszont szolgáltatását az európai polgárok számára is elérhetővé teszi;

| 8. | felhívja a figyelmet arra, hogy az audiovizuális médiaszolgáltatások piacának egyik egyre jelentősebb szegmense, a tartalmak saját infrastruktúra nélküli továbbértékesítése („over-the-top” szolgáltatások) jelenleg tisztázatlan jogi keretek között működik, és felhívja a Bizottságot, hogy a média és kommunikációs ágazat jövőbeli szabályozása során, különösen az elektronikus hírközlés (electronic communication) szabályozásának felülvizsgálatánál fordítson figyelmet e szegmens jogi helyzetének tisztázására; |
| --- | --- |

8.

felhívja a figyelmet arra, hogy az audiovizuális médiaszolgáltatások piacának egyik egyre jelentősebb szegmense, a tartalmak saját infrastruktúra nélküli továbbértékesítése („over-the-top” szolgáltatások) jelenleg tisztázatlan jogi keretek között működik, és felhívja a Bizottságot, hogy a média és kommunikációs ágazat jövőbeli szabályozása során, különösen az elektronikus hírközlés (electronic communication) szabályozásának felülvizsgálatánál fordítson figyelmet e szegmens jogi helyzetének tisztázására;

| 9. | szeretné ismételten felhívni az Európai Bizottság figyelmét a nyelvi és kulturális kisebbségekre, melyek akadályoztatva vannak abban, hogy saját nyelvükön férjenek hozzá az audiovizuális médiaszolgáltatásokhoz; |
| --- | --- |

9.

szeretné ismételten felhívni az Európai Bizottság figyelmét a nyelvi és kulturális kisebbségekre, melyek akadályoztatva vannak abban, hogy saját nyelvükön férjenek hozzá az audiovizuális médiaszolgáltatásokhoz;

| 10. | úgy véli, hogy az ERGA különböző eljárásaiban figyelembe kell venni az egyes szabályozási kérdések regionális dimenzióit, meg kell jeleníteni a területi elveket; |
| --- | --- |

10.

úgy véli, hogy az ERGA különböző eljárásaiban figyelembe kell venni az egyes szabályozási kérdések regionális dimenzióit, meg kell jeleníteni a területi elveket;

A kiskorúak védelme

A kiskorúak védelme

| 11. | üdvözli, hogy az irányelv módosítása megerősíti a kiskorúak védelmét, és egységesíti azt, ahogy ezt korábbi ajánlásában kérte. Továbbra is kéri ösztönző jellegű intézkedések bevezetését a külön a gyermekek számára készült és hozzájuk igazított tartalmak támogatására, valamint az audiovizuális szolgáltatók és az oktatói közösség közötti, a digitális környezetben való partnerségek előmozdítására; |
| --- | --- |

11.

üdvözli, hogy az irányelv módosítása megerősíti a kiskorúak védelmét, és egységesíti azt, ahogy ezt korábbi ajánlásában kérte. Továbbra is kéri ösztönző jellegű intézkedések bevezetését a külön a gyermekek számára készült és hozzájuk igazított tartalmak támogatására, valamint az audiovizuális szolgáltatók és az oktatói közösség közötti, a digitális környezetben való partnerségek előmozdítására;

Médiaműveltség

Médiaműveltség

| 12. | megismétli, hogy fontosnak tartja a médiával, és kiemelten az új médiákkal kapcsolatos oktatási tartalmak fokozott népszerűsítését; |
| --- | --- |

12.

megismétli, hogy fontosnak tartja a médiával, és kiemelten az új médiákkal kapcsolatos oktatási tartalmak fokozott népszerűsítését;

| 13. | kiemeli, hogy ahhoz, hogy az audiovizuális médiaszolgáltatások köre ne csak egy homogenizált, hanem gazdasági, kereskedelmi és kulturális szempontból regionális sajátosságok és struktúrák megjelenítését lehetővé tevő kínálat legyen, fokozni szükséges a médiaműveltség terjesztésére fordított erőforrásokat; |
| --- | --- |

13.

kiemeli, hogy ahhoz, hogy az audiovizuális médiaszolgáltatások köre ne csak egy homogenizált, hanem gazdasági, kereskedelmi és kulturális szempontból regionális sajátosságok és struktúrák megjelenítését lehetővé tevő kínálat legyen, fokozni szükséges a médiaműveltség terjesztésére fordított erőforrásokat;

A tömegtájékoztatás szabadsága és sokszínűsége

A tömegtájékoztatás szabadsága és sokszínűsége

| 14. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a javasolt rendelet nem foglalkozik a médián belüli tulajdonviszonyok átláthatóságával és koncentrációjával, illetve az összeférhetetlenségekkel, amelyek mind jelentős hatással vannak a tömegtájékoztatás szabadságára és sokszínűségére, |
| --- | --- |

14.

aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a javasolt rendelet nem foglalkozik a médián belüli tulajdonviszonyok átláthatóságával és koncentrációjával, illetve az összeférhetetlenségekkel, amelyek mind jelentős hatással vannak a tömegtájékoztatás szabadságára és sokszínűségére,

Fogyasztóvédelem

Fogyasztóvédelem

| 15. | üdvözli, hogy az irányelv módosítása kiterjed a reklámidő rugalmasabb szabályozására, illetve azt, hogy a nem lineáris médiaszolgáltatók is a szabályozás hatálya alá kerültek; |
| --- | --- |

15.

üdvözli, hogy az irányelv módosítása kiterjed a reklámidő rugalmasabb szabályozására, illetve azt, hogy a nem lineáris médiaszolgáltatók is a szabályozás hatálya alá kerültek;

Az európai alkotások népszerűsítése

Az európai alkotások népszerűsítése

| 16. | egyetért azzal, hogy a mikro- és kisvállalkozások esetében nem kell kötelezően teljesíteni pénzügyi hozzájárulást az európai alkotások készítéséhez. Ugyanakkor felhívja az Európai Bizottság figyelmét arra, hogy ebbe a körbe nem fér bele számos helyi és regionális televízió, melyek saját műsoraikat a weboldalukon lekérhető audiovizuális médiaszolgáltatásként közzéteszik; |
| --- | --- |

16.

egyetért azzal, hogy a mikro- és kisvállalkozások esetében nem kell kötelezően teljesíteni pénzügyi hozzájárulást az európai alkotások készítéséhez. Ugyanakkor felhívja az Európai Bizottság figyelmét arra, hogy ebbe a körbe nem fér bele számos helyi és regionális televízió, melyek saját műsoraikat a weboldalukon lekérhető audiovizuális médiaszolgáltatásként közzéteszik;

| 17. | üdvözli, hogy a módosított irányelv egyenlő feltételeket biztosít az európai alkotások számára a lekérhető szolgáltatások esetében, így legalább 20 %-ban szerepeltetni kell az európai alkotásokat az ilyen szolgáltatók kínálatában; |
| --- | --- |

17.

üdvözli, hogy a módosított irányelv egyenlő feltételeket biztosít az európai alkotások számára a lekérhető szolgáltatások esetében, így legalább 20 %-ban szerepeltetni kell az európai alkotásokat az ilyen szolgáltatók kínálatában;

| 18. | hangsúlyozza, hogy nem elégséges a lekérhető szolgáltatások esetében a legalább 20 %-os követelmény meghatározása a szolgáltatók felé, gondoskodni szükséges arról, hogy ezek az alkotások a felhasználók számára könnyen megtalálhatóak, elérhetőek is legyenek; |
| --- | --- |

18.

hangsúlyozza, hogy nem elégséges a lekérhető szolgáltatások esetében a legalább 20 %-os követelmény meghatározása a szolgáltatók felé, gondoskodni szükséges arról, hogy ezek az alkotások a felhasználók számára könnyen megtalálhatóak, elérhetőek is legyenek;

Szubszidiaritás és arányosság

Szubszidiaritás és arányosság

| 19. | hangsúlyozza, hogy bár a javaslat megfelel a szubszidiaritás és az arányosság elvének, fenn kell tartani a minimális harmonizációra épülő megközelítést és az együttműködési mechanizmusokat, és ezért a nemzeti szabályozó hatóságokra vonatkozóan javasolt szabályoknak elegendő mozgásteret kell hagyniuk a nemzeti és szubnacionális döntéshozói szint számára. |
| --- | --- |

19.

hangsúlyozza, hogy bár a javaslat megfelel a szubszidiaritás és az arányosság elvének, fenn kell tartani a minimális harmonizációra épülő megközelítést és az együttműködési mechanizmusokat, és ezért a nemzeti szabályozó hatóságokra vonatkozóan javasolt szabályoknak elegendő mozgásteret kell hagyniuk a nemzeti és szubnacionális döntéshozói szint számára.

Kelt Brüsszelben, 2016. december 7-én.

a Régiók Európai Bizottsága elnöke

Markku MARKKULA

---

| 9.6.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 185/55 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 185/55

---

A Régiók Európai Bizottsága véleménye – A harmadik országbeli állampolgárok integrációjára vonatkozó cselekvési terv

(2017/C 185/08)

| Előadó: | Karl VANLOUWE (BE/EA), a Flamand Parlament tagja és szövetségi szenátor |
| --- | --- |
| Referenciaszöveg: | A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – A harmadik országbeli állampolgárok integrációjára vonatkozó cselekvési terv
  COM(2016) 377 final |

Előadó:

Karl VANLOUWE (BE/EA), a Flamand Parlament tagja és szövetségi szenátor

Referenciaszöveg:

A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – A harmadik országbeli állampolgárok integrációjára vonatkozó cselekvési terv

COM(2016) 377 final

POLITIKAI AJÁNLÁSOK

A RÉGIÓK EURÓPAI BIZOTTSÁGA

Általános háttér és alapelvek

| 1. | az európai társadalmak egyre nagyobb fokú sokfélesége, valamint a harmadik országbeli állampolgárok teljes értékű társadalmi integrációjának szükségessége tükrében üdvözli az Európai Bizottság – harmadik országbeli állampolgárok integrációjára vonatkozó – cselekvési tervét (1), és hangsúlyozza az integráció jelentőségét – azaz azt, hogy egy kétirányú folyamatról van szó, amelyben mind a harmadik országbeli állampolgárok, mind pedig a befogadó társdalom részt vesz; |
| --- | --- |

1.

az európai társadalmak egyre nagyobb fokú sokfélesége, valamint a harmadik országbeli állampolgárok teljes értékű társadalmi integrációjának szükségessége tükrében üdvözli az Európai Bizottság – harmadik országbeli állampolgárok integrációjára vonatkozó – cselekvési tervét (1), és hangsúlyozza az integráció jelentőségét – azaz azt, hogy egy kétirányú folyamatról van szó, amelyben mind a harmadik országbeli állampolgárok, mind pedig a befogadó társdalom részt vesz;

| 2. | úgy véli, hogy az integrációra dinamikus, interaktív és átmeneti folyamatként kell tekinteni, amely a harmadik országbeli állampolgároknak lehetővé teszi, hogy teljes egészében a befogadó társadalom részévé váljanak, a befogadó országban önállóvá váljanak, valamint ösztönzi a befogadó országgal való interakciót és a közösségi szerepvállalást; |
| --- | --- |

2.

úgy véli, hogy az integrációra dinamikus, interaktív és átmeneti folyamatként kell tekinteni, amely a harmadik országbeli állampolgároknak lehetővé teszi, hogy teljes egészében a befogadó társadalom részévé váljanak, a befogadó országban önállóvá váljanak, valamint ösztönzi a befogadó országgal való interakciót és a közösségi szerepvállalást;

| 3. | hangsúlyozza, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés értelmében (2) az integráció a tagállamok hatáskörébe tartozik, ami lehetővé teszi, hogy európai szinten olyan intézkedéseket hozzanak, amelyek ösztönzik és támogatják azokat az erőfeszítéseket, amelyeket a tagállamok a területükön jogszerűen tartózkodó harmadik országbeli állampolgárok integrációjának elősegítése érdekében tesznek, kivéve a tagállamok jogszabályainak és előírásainak harmonizációját; kéri, hogy továbbra is kísérjék figyelemmel a szubszidiaritás elvének tiszteletben tartását, és emlékeztet arra, hogy a tagállamok e téren hozott intézkedéseinek összhangban kell állniuk az uniós vívmányokkal, ideértve a bevándorlási integrációs politikára vonatkozó közös uniós alapelveket is; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés értelmében (2) az integráció a tagállamok hatáskörébe tartozik, ami lehetővé teszi, hogy európai szinten olyan intézkedéseket hozzanak, amelyek ösztönzik és támogatják azokat az erőfeszítéseket, amelyeket a tagállamok a területükön jogszerűen tartózkodó harmadik országbeli állampolgárok integrációjának elősegítése érdekében tesznek, kivéve a tagállamok jogszabályainak és előírásainak harmonizációját; kéri, hogy továbbra is kísérjék figyelemmel a szubszidiaritás elvének tiszteletben tartását, és emlékeztet arra, hogy a tagállamok e téren hozott intézkedéseinek összhangban kell állniuk az uniós vívmányokkal, ideértve a bevándorlási integrációs politikára vonatkozó közös uniós alapelveket is;

| 4. | rámutat, hogy a tényleges integrációs politika elsősorban a polgárközeli politikai szinteken valósul meg, ezért rendkívül kívánatosnak tart egy olyan többszintű kormányzási megközelítést, amely természetesen különös figyelmet szentel a helyi és regionális önkormányzatoknak, mivel ők szembesülnek a legközvetlenebbül az integrációban rejlő kihívásokkal és esélyekkel; |
| --- | --- |

4.

rámutat, hogy a tényleges integrációs politika elsősorban a polgárközeli politikai szinteken valósul meg, ezért rendkívül kívánatosnak tart egy olyan többszintű kormányzási megközelítést, amely természetesen különös figyelmet szentel a helyi és regionális önkormányzatoknak, mivel ők szembesülnek a legközvetlenebbül az integrációban rejlő kihívásokkal és esélyekkel;

| 5. | kiemeli, hogy az újonnan érkezett személyek különböző csoportjainak tekintetében a politikai viták során fontos a megfelelő terminológia használata. A cselekvési terv csak azokra az újonnan érkezett személyekre (migránsokra, menekültekre és kiegészítő védelemben részesülő személyekre) vonatkozik, akik harmadik országbeli állampolgárok, és jogszerűen tartózkodnak az EU területén. Nem terjed ki az uniós tagállamok azon állampolgáraira, akiknek szülei vagy nagyszülei egy harmadik országból származnak, sem a szabad mozgáshoz való jogukkal élő uniós polgárokra vagy családtagjaikra; |
| --- | --- |

5.

kiemeli, hogy az újonnan érkezett személyek különböző csoportjainak tekintetében a politikai viták során fontos a megfelelő terminológia használata. A cselekvési terv csak azokra az újonnan érkezett személyekre (migránsokra, menekültekre és kiegészítő védelemben részesülő személyekre) vonatkozik, akik harmadik országbeli állampolgárok, és jogszerűen tartózkodnak az EU területén. Nem terjed ki az uniós tagállamok azon állampolgáraira, akiknek szülei vagy nagyszülei egy harmadik országból származnak, sem a szabad mozgáshoz való jogukkal élő uniós polgárokra vagy családtagjaikra;

| 6. | hangsúlyozza, hogy az integráció nem lehet elszigetelt szakpolitika, és meghatározásánál fogva olyan különféle klasszikus szakpolitikákat érint, mint az oktatás, foglalkoztatás, jólét, közegészség, lakhatás stb., és ennélfogva az integrációs politikát ideális esetben horizontálisan kell megvalósítani, ami során valamennyi szakpolitikában hangsúlyt kapnak az integrációban rejlő kihívások és esélyek; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza, hogy az integráció nem lehet elszigetelt szakpolitika, és meghatározásánál fogva olyan különféle klasszikus szakpolitikákat érint, mint az oktatás, foglalkoztatás, jólét, közegészség, lakhatás stb., és ennélfogva az integrációs politikát ideális esetben horizontálisan kell megvalósítani, ami során valamennyi szakpolitikában hangsúlyt kapnak az integrációban rejlő kihívások és esélyek;

| 7. | rámutat, hogy az integráció kétirányú folyamat, amelynek – mind a harmadik országbeli állampolgárok, mind pedig a befogadó társadalom tekintetében – szoros kapcsolatban kell állnia a jogokkal és kötelezettségekkel, és mindkét félnek vállalnia kell az ezzel kapcsolatos felelősségét; |
| --- | --- |

7.

rámutat, hogy az integráció kétirányú folyamat, amelynek – mind a harmadik országbeli állampolgárok, mind pedig a befogadó társadalom tekintetében – szoros kapcsolatban kell állnia a jogokkal és kötelezettségekkel, és mindkét félnek vállalnia kell az ezzel kapcsolatos felelősségét;

| 8. | hangsúlyozza, hogy az integráció ideális esetben a menekültügyi és migrációs politika záróakkordja, következésképpen a cselekvési terv nem vizsgálható például a közös európai menekültügyi rendszerre (3) vonatkozó európai bizottsági javaslatoktól, valamint az európai migrációs stratégia keretében harmadik országokkal kialakítandó új partnerségi keret (4) létrehozásától függetlenül; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza, hogy az integráció ideális esetben a menekültügyi és migrációs politika záróakkordja, következésképpen a cselekvési terv nem vizsgálható például a közös európai menekültügyi rendszerre (3) vonatkozó európai bizottsági javaslatoktól, valamint az európai migrációs stratégia keretében harmadik országokkal kialakítandó új partnerségi keret (4) létrehozásától függetlenül;

| 9. | abból a meggyőződésből kiindulva, hogy a munka jelentős szerepet játszik a harmadik országbeli állampolgárok társadalmi integrációjában, felhívja a figyelmet az Európai Bizottság legális migrációról szóló javaslatában és a harmadik országbeli állampolgárok magas szintű képzettséget igénylő munkavállalás céljából való belépésének és tartózkodásának feltételeiről szóló irányelv felülvizsgálatában említett „kékkártyára” is (5); |
| --- | --- |

9.

abból a meggyőződésből kiindulva, hogy a munka jelentős szerepet játszik a harmadik országbeli állampolgárok társadalmi integrációjában, felhívja a figyelmet az Európai Bizottság legális migrációról szóló javaslatában és a harmadik országbeli állampolgárok magas szintű képzettséget igénylő munkavállalás céljából való belépésének és tartózkodásának feltételeiről szóló irányelv felülvizsgálatában említett „kékkártyára” is (5);

Az integrációban rejlő kihívások és lehetőségek

| 10. | egyetért az Európai Bizottság helyzetértékelésével, amely szerint az integráció elmaradása óriási veszteséggel járna mind a harmadik országbeli állampolgárok, mind pedig a befogadó közösség számára: az integráció elmaradásával járó társadalmi és gazdasági költségek meghaladhatnák az integrációs politikába történő beruházások és az abból eredő lehetőségek mértékét; |
| --- | --- |

10.

egyetért az Európai Bizottság helyzetértékelésével, amely szerint az integráció elmaradása óriási veszteséggel járna mind a harmadik országbeli állampolgárok, mind pedig a befogadó közösség számára: az integráció elmaradásával járó társadalmi és gazdasági költségek meghaladhatnák az integrációs politikába történő beruházások és az abból eredő lehetőségek mértékét;

| 11. | meggyőződése, hogy a megfelelő integrációs politika az egyik szükséges előfeltétele annak, hogy kezelni lehessen a harmadik országbeli állampolgároknak a munkaerőpiac, oktatás, jövedelem, lakhatás, egészségügy, közösségi szerepvállalás és társadalmi kohézió területén elért viszonylag gyengébb eredményeit, ahogyan erre az OECD mutatói is rávilágítanak (6); |
| --- | --- |

11.

meggyőződése, hogy a megfelelő integrációs politika az egyik szükséges előfeltétele annak, hogy kezelni lehessen a harmadik országbeli állampolgároknak a munkaerőpiac, oktatás, jövedelem, lakhatás, egészségügy, közösségi szerepvállalás és társadalmi kohézió területén elért viszonylag gyengébb eredményeit, ahogyan erre az OECD mutatói is rávilágítanak (6);

| 12. | támogatja az Európai Bizottság „méretre igazítást” sürgető felhívását, és meggyőződése, hogy az integrációs politikának jobban figyelembe kell vennie a harmadik országbeli állampolgárok különböző csoportjainak nagymértékű sokféleségét és különböző szükségleteit; a megfelelő integrációs politika tehát testre szabott, és soha nem uniformizált. Többek között a nyelvismeretet, a kulturális hátteret, iskolázottsági szintet, a tartózkodás várható időtartamát, a migráció okát, a készségeket, munkatapasztalatot és az esetlegesen átélt traumákat stb. is figyelembe kell venni. A helyi és regionális önkormányzatok vannak a legjobb helyzetben ahhoz, hogy a harmadik országbeli állampolgárok nagymértékű sokféleségére és speciális szükségleteire reagálni tudjanak, és fórumot biztosíthatnak az ezzel kapcsolatos tudás- és tapasztalatcseréhez. Ebben az összefüggésben a Régiók Bizottsága azokra a bevált gyakorlatokra hívja fel a figyelmet, amelyek keretében egyéni perspektívából kiindulva teljes mértékben a harmadik országbeli állampolgárok szükségleteire szabott individualizált integrációs és beilleszkedési programok jöttek létre; |
| --- | --- |

12.

támogatja az Európai Bizottság „méretre igazítást” sürgető felhívását, és meggyőződése, hogy az integrációs politikának jobban figyelembe kell vennie a harmadik országbeli állampolgárok különböző csoportjainak nagymértékű sokféleségét és különböző szükségleteit; a megfelelő integrációs politika tehát testre szabott, és soha nem uniformizált. Többek között a nyelvismeretet, a kulturális hátteret, iskolázottsági szintet, a tartózkodás várható időtartamát, a migráció okát, a készségeket, munkatapasztalatot és az esetlegesen átélt traumákat stb. is figyelembe kell venni. A helyi és regionális önkormányzatok vannak a legjobb helyzetben ahhoz, hogy a harmadik országbeli állampolgárok nagymértékű sokféleségére és speciális szükségleteire reagálni tudjanak, és fórumot biztosíthatnak az ezzel kapcsolatos tudás- és tapasztalatcseréhez. Ebben az összefüggésben a Régiók Bizottsága azokra a bevált gyakorlatokra hívja fel a figyelmet, amelyek keretében egyéni perspektívából kiindulva teljes mértékben a harmadik országbeli állampolgárok szükségleteire szabott individualizált integrációs és beilleszkedési programok jöttek létre;

| 13. | üdvözli az Európai Bizottság és az Európai Parlament azon meggyőződését (7), hogy az integrációs politika általánosan, a menekültek munkaerőpiaci integrációja pedig különösen nem folytatható a befogadó társadalom egyéb sérülékeny csoportjait célzó szakpolitika rovására; |
| --- | --- |

13.

üdvözli az Európai Bizottság és az Európai Parlament azon meggyőződését (7), hogy az integrációs politika általánosan, a menekültek munkaerőpiaci integrációja pedig különösen nem folytatható a befogadó társadalom egyéb sérülékeny csoportjait célzó szakpolitika rovására;

Összetartó társadalmak építése

| 14. | hangsúlyozza, hogy európai társadalmunk olyan alapvető normákon és értékeken alapul, mint a demokrácia, jogállamiság, szólásszabadság, vallásszabadság, valamint a nők és a férfiak közötti egyenlőség, emberi jogok, szolidaritás, tolerancia stb. Üdvözli, hogy az Általános Ügyek Tanácsának 2016. május 24-i, jogállamiságról szóló ülésén napirendre került az integráció és e normák és értékek közötti összefüggés kérdése (8), és arra kéri a jövőbeli uniós elnökségeket (Málta, Észtország), hogy folytassák ezt a párbeszédet annak érdekében, hogy a tagállamok, uniós intézmények, helyi és regionális önkormányzatok, valamint a civil társadalom nagyobb megértést tanúsítsanak a szóban forgó normák védelme iránt, és megvitathassák, hogy miként válhatnak az integráció tényezőjévé; |
| --- | --- |

14.

hangsúlyozza, hogy európai társadalmunk olyan alapvető normákon és értékeken alapul, mint a demokrácia, jogállamiság, szólásszabadság, vallásszabadság, valamint a nők és a férfiak közötti egyenlőség, emberi jogok, szolidaritás, tolerancia stb. Üdvözli, hogy az Általános Ügyek Tanácsának 2016. május 24-i, jogállamiságról szóló ülésén napirendre került az integráció és e normák és értékek közötti összefüggés kérdése (8), és arra kéri a jövőbeli uniós elnökségeket (Málta, Észtország), hogy folytassák ezt a párbeszédet annak érdekében, hogy a tagállamok, uniós intézmények, helyi és regionális önkormányzatok, valamint a civil társadalom nagyobb megértést tanúsítsanak a szóban forgó normák védelme iránt, és megvitathassák, hogy miként válhatnak az integráció tényezőjévé;

| 15. | meggyőződése, hogy a sikeres integrációhoz elengedhetetlen ezeknek az európai normáknak és értékeknek a megértése és elfogadása mind a harmadik országbeli állampolgárok, mind pedig a befogadó társadalom részéről. Ez kapcsolódik ahhoz az elgondoláshoz is, hogy az integrációs politikát érdemes egyéni integrációval és közösségépítéssel összekötni, és hogy ezért a különféle szinteken, megfelelő uniós támogatással ki kell dolgozni és támogatni kell a kölcsönös megértés kialakítását célzó megfelelő eszközöket. Ilyen például az állampolgári ismeretek klasszikus tanfolyamok és innovatív tanítási módszerek keretében történő oktatása; |
| --- | --- |

15.

meggyőződése, hogy a sikeres integrációhoz elengedhetetlen ezeknek az európai normáknak és értékeknek a megértése és elfogadása mind a harmadik országbeli állampolgárok, mind pedig a befogadó társadalom részéről. Ez kapcsolódik ahhoz az elgondoláshoz is, hogy az integrációs politikát érdemes egyéni integrációval és közösségépítéssel összekötni, és hogy ezért a különféle szinteken, megfelelő uniós támogatással ki kell dolgozni és támogatni kell a kölcsönös megértés kialakítását célzó megfelelő eszközöket. Ilyen például az állampolgári ismeretek klasszikus tanfolyamok és innovatív tanítási módszerek keretében történő oktatása;

| 16. | hangsúlyozza, hogy el kell mélyíteni azokat a mechanizmusokat, amelyek erősítik egyrészt a valamennyi uniós régió közötti szolidaritást és együttműködést, másrészt a különböző közigazgatások és speciális ügynökségek közötti együttműködést. Alapvetően fontos kihívás, hogy – mivel a menekültügy a tagállamok hatásköre – erre felhívjuk a tagállamok kormányainak figyelmét; |
| --- | --- |

16.

hangsúlyozza, hogy el kell mélyíteni azokat a mechanizmusokat, amelyek erősítik egyrészt a valamennyi uniós régió közötti szolidaritást és együttműködést, másrészt a különböző közigazgatások és speciális ügynökségek közötti együttműködést. Alapvetően fontos kihívás, hogy – mivel a menekültügy a tagállamok hatásköre – erre felhívjuk a tagállamok kormányainak figyelmét;

| 17. | e tekintetben utal azokra a bevált gyakorlatokra, melynek keretében beilleszkedési programok során a harmadik országbeli állampolgárok társadalmi orientációs kurzusokon vehetnek részt, ahol interaktív módon ismerkedhetnek meg az európai normákkal és értékekkel, valamint a befogadó társadalom életmódjával. Ennek célja az, hogy támogassák őket azoknak az eszközöknek a megszerzésében, amelyeknek segítségével a társadalom teljes mértékben részt vevő tagjaivá válhatnak; |
| --- | --- |

17.

e tekintetben utal azokra a bevált gyakorlatokra, melynek keretében beilleszkedési programok során a harmadik országbeli állampolgárok társadalmi orientációs kurzusokon vehetnek részt, ahol interaktív módon ismerkedhetnek meg az európai normákkal és értékekkel, valamint a befogadó társadalom életmódjával. Ennek célja az, hogy támogassák őket azoknak az eszközöknek a megszerzésében, amelyeknek segítségével a társadalom teljes mértékben részt vevő tagjaivá válhatnak;

| 18. | ezzel kapcsolatban javasolja, hogy térképezzék fel a különböző tagállami kezdeményezéseket, amelyek keretein belül a harmadik országbeli állampolgárokat felkérik, hogy írjanak alá egy ún. elköteleződési vagy részvételi – többek között az alapvető normákat és értékeket tartalmazó – nyilatkozatot, megvizsgálva, hogy ezek a kezdeményezések milyen hatással vannak a szóban forgó társadalomra. Azt is kéri, hogy osszák meg az ilyen kezdeményezésekkel kapcsolatos eredményeket és tapasztalatokat, hogy azokból a helyi és regionális önkormányzatok is profitálhassanak. Hangsúlyozza, hogy nemcsak a harmadik országok állampolgárainak, hanem a helyi lakosságnak is el kellene köteleznie magát ezek iránt az alapvető normák és értékek iránt; |
| --- | --- |

18.

ezzel kapcsolatban javasolja, hogy térképezzék fel a különböző tagállami kezdeményezéseket, amelyek keretein belül a harmadik országbeli állampolgárokat felkérik, hogy írjanak alá egy ún. elköteleződési vagy részvételi – többek között az alapvető normákat és értékeket tartalmazó – nyilatkozatot, megvizsgálva, hogy ezek a kezdeményezések milyen hatással vannak a szóban forgó társadalomra. Azt is kéri, hogy osszák meg az ilyen kezdeményezésekkel kapcsolatos eredményeket és tapasztalatokat, hogy azokból a helyi és regionális önkormányzatok is profitálhassanak. Hangsúlyozza, hogy nemcsak a harmadik országok állampolgárainak, hanem a helyi lakosságnak is el kellene köteleznie magát ezek iránt az alapvető normák és értékek iránt;

| 19. | ismételten hangsúlyozza, hogy az integráció kétirányú folyamat, amely során a befogadó országnak is van tennivalója. Ebben az összefüggésben a befogadó közösség feladata, hogy a harmadik országbeli állampolgárokat – az akadályok elhárításával és az alapszolgáltatásokhoz való hozzáférés biztosításával – aktívan bevonja a befogadó ország életébe, valamint a társadalomban való eligazodás érdekében integrációs segítséget nyújtson. Különösen családi migráció esetén tud a befogadó közösség az integrációs folyamatban fontos szerepet betölteni. Mindez elsősorban a tagállamokra és a helyi, illetve regionális önkormányzatokra vonatkozik, azonban az integrációs politikában rajtuk kívül a nem kormányzati szervek, a civil társadalom, a magánszektor, a vallási közösségek és a befogadó országon belül élő etnikai kisebbségek is jelentős partnereknek számítanak; |
| --- | --- |

19.

ismételten hangsúlyozza, hogy az integráció kétirányú folyamat, amely során a befogadó országnak is van tennivalója. Ebben az összefüggésben a befogadó közösség feladata, hogy a harmadik országbeli állampolgárokat – az akadályok elhárításával és az alapszolgáltatásokhoz való hozzáférés biztosításával – aktívan bevonja a befogadó ország életébe, valamint a társadalomban való eligazodás érdekében integrációs segítséget nyújtson. Különösen családi migráció esetén tud a befogadó közösség az integrációs folyamatban fontos szerepet betölteni. Mindez elsősorban a tagállamokra és a helyi, illetve regionális önkormányzatokra vonatkozik, azonban az integrációs politikában rajtuk kívül a nem kormányzati szervek, a civil társadalom, a magánszektor, a vallási közösségek és a befogadó országon belül élő etnikai kisebbségek is jelentős partnereknek számítanak;

| 20. | szintén kiemeli ezeknek a szereplőknek a felelősségét abban, hogy a befogadó társadalmat felkészítsék a harmadik országbeli állampolgárok érkezésére, és ösztönözzék az elfogadást, valamint ezzel összefüggésben hangsúlyozza a befogadó közösség korrekt tájékoztatásának fontosságát is; |
| --- | --- |

20.

szintén kiemeli ezeknek a szereplőknek a felelősségét abban, hogy a befogadó társadalmat felkészítsék a harmadik országbeli állampolgárok érkezésére, és ösztönözzék az elfogadást, valamint ezzel összefüggésben hangsúlyozza a befogadó közösség korrekt tájékoztatásának fontosságát is;

Az integrációt támogató szakpolitikai prioritások

Indulás előtti, illetve érkezés előtti intézkedések

| 21. | meggyőződése, hogy az integrációs folyamat ideális esetben – amennyiben ez lehetséges – minél hamarabb megkezdődik, akár már akkor, amikor a harmadik országbeli állampolgárok még a származási országban tartózkodnak; |
| --- | --- |

21.

meggyőződése, hogy az integrációs folyamat ideális esetben – amennyiben ez lehetséges – minél hamarabb megkezdődik, akár már akkor, amikor a harmadik országbeli állampolgárok még a származási országban tartózkodnak;

| 22. | rámutat, hogy a sikeres integráció érdekében elengedhetetlen a befogadó ország nyelvének ismerete, és egy új nyelv elsajátítása általában hosszabb időt vesz igénybe. Ennek megfelelően jelenleg több tagállam már a befogadó országba való megérkezés előtt nyelvtanfolyamokat vagy nyelvi teszteket biztosít a harmadik országbeli állampolgárok számára. Így a harmadik országbeli állampolgárok a lehető legrövidebb ideig, illetve egyáltalán nem tartózkodnak úgy a befogadó országban, hogy ne tudnák magukat a helyi nyelven kifejezni, ami megkönnyíti a helyi befogadó közösséggel való interakciót. Ez természetesen nem lehet feltétele a védelem megadásának a menekültek vagy a kiegészítő védelemre jogosultak számára; |
| --- | --- |

22.

rámutat, hogy a sikeres integráció érdekében elengedhetetlen a befogadó ország nyelvének ismerete, és egy új nyelv elsajátítása általában hosszabb időt vesz igénybe. Ennek megfelelően jelenleg több tagállam már a befogadó országba való megérkezés előtt nyelvtanfolyamokat vagy nyelvi teszteket biztosít a harmadik országbeli állampolgárok számára. Így a harmadik országbeli állampolgárok a lehető legrövidebb ideig, illetve egyáltalán nem tartózkodnak úgy a befogadó országban, hogy ne tudnák magukat a helyi nyelven kifejezni, ami megkönnyíti a helyi befogadó közösséggel való interakciót. Ez természetesen nem lehet feltétele a védelem megadásának a menekültek vagy a kiegészítő védelemre jogosultak számára;

| 23. | rámutat, hogy a testre szabás érdekében a harmadik országbeli állampolgárokkal folytatott kezdő beszélgetések szükséges eszközei annak, hogy a harmadik országbeli állampolgárok és a befogadó társadalom számára is megfelelőbb kép alakuljon ki az elvárásokról. Ezekre a kezdő beszélgetésekre lehetőség szerint már részben a származási országban sort kellene keríteni annak érdekében, hogy a a harmadik országbeli állampolgár a befogadó társadalomba megérkezvén rögtön teljes mértékben az integrációs folyamatra tudjon összpontosítani; |
| --- | --- |

23.

rámutat, hogy a testre szabás érdekében a harmadik országbeli állampolgárokkal folytatott kezdő beszélgetések szükséges eszközei annak, hogy a harmadik országbeli állampolgárok és a befogadó társadalom számára is megfelelőbb kép alakuljon ki az elvárásokról. Ezekre a kezdő beszélgetésekre lehetőség szerint már részben a származási országban sort kellene keríteni annak érdekében, hogy a a harmadik országbeli állampolgár a befogadó társadalomba megérkezvén rögtön teljes mértékben az integrációs folyamatra tudjon összpontosítani;

| 24. | hangsúlyozza a – befogadó társadalomnak a harmadik országbeli állampolgárok érkezése előtti tájékoztatását célzó – kísérő intézkedések fontosságát, különösen azoknak a közösségeknek a tekintetében, amelyekbe menekülteket telepítenek át; |
| --- | --- |

24.

hangsúlyozza a – befogadó társadalomnak a harmadik országbeli állampolgárok érkezése előtti tájékoztatását célzó – kísérő intézkedések fontosságát, különösen azoknak a közösségeknek a tekintetében, amelyekbe menekülteket telepítenek át;

Oktatás

| 25. | üdvözli, hogy az Európai Bizottság az oktatást – mint a sikeres integrációs politika egyik legfontosabb zálogát – előtérbe helyezi, és ezzel összefüggésben kéri a szubszidiaritás elvének megőrzését; |
| --- | --- |

25.

üdvözli, hogy az Európai Bizottság az oktatást – mint a sikeres integrációs politika egyik legfontosabb zálogát – előtérbe helyezi, és ezzel összefüggésben kéri a szubszidiaritás elvének megőrzését;

| 26. | hangsúlyozza, hogy annak érdekében, hogy a harmadik országbeli állampolgárok és gyermekeik minél hamarabb képesek legyenek interakcióba lépni a befogadó közösséggel, és jogaikat, valamint kötelezettségeiket gyakorolni tudják, kiemelt jelentőséggel bír a befogadó társadalom hivatalos nyelveinek elsajátítása. Fontos, hogy a harmadik országbeli állampolgárok profilja és speciális szükségletei alapján itt is a személyre szabott oktatás elvei érvényesüljenek; |
| --- | --- |

26.

hangsúlyozza, hogy annak érdekében, hogy a harmadik országbeli állampolgárok és gyermekeik minél hamarabb képesek legyenek interakcióba lépni a befogadó közösséggel, és jogaikat, valamint kötelezettségeiket gyakorolni tudják, kiemelt jelentőséggel bír a befogadó társadalom hivatalos nyelveinek elsajátítása. Fontos, hogy a harmadik országbeli állampolgárok profilja és speciális szükségletei alapján itt is a személyre szabott oktatás elvei érvényesüljenek;

| 27. | emlékeztet az alap- és középfokú oktatásban a harmadik országból érkezett, más nyelven beszélő személyeknek szervezett felzárkóztató oktatás bevált gyakorlataira, amelyek keretein belül az iskolák külön osztályokban, illetve a sima osztályokban külön foglalkozásokkal vagy a kettő ötvözetével tudják testre szabni az oktatást (9); |
| --- | --- |

27.

emlékeztet az alap- és középfokú oktatásban a harmadik országból érkezett, más nyelven beszélő személyeknek szervezett felzárkóztató oktatás bevált gyakorlataira, amelyek keretein belül az iskolák külön osztályokban, illetve a sima osztályokban külön foglalkozásokkal vagy a kettő ötvözetével tudják testre szabni az oktatást (9);

| 28. | utal a nyelvi nehézségeket áthidaló intézkedések területén bevált gyakorlatokra, például a közösségi fordítókra és tolmácsokra, akik az iskolákban a tanárokat és a kísérőket abban segítik, hogy a harmadik országból érkezett – a befogadó ország nyelvét még nem ismerő – személyek aktív interakcióba léphessenek azokkal az oktatási intézményekkel, amelyekben a gyermekeik tanulnak; |
| --- | --- |

28.

utal a nyelvi nehézségeket áthidaló intézkedések területén bevált gyakorlatokra, például a közösségi fordítókra és tolmácsokra, akik az iskolákban a tanárokat és a kísérőket abban segítik, hogy a harmadik országból érkezett – a befogadó ország nyelvét még nem ismerő – személyek aktív interakcióba léphessenek azokkal az oktatási intézményekkel, amelyekben a gyermekeik tanulnak;

| 29. | üdvözli az Európai Bizottság arra irányuló javaslatát, hogy meg kell vizsgálni, milyen lehetőségek állnak rendelkezésre arra, hogy a társadalom szabályairól, kultúrájáról, normáiról és értékeiről való tájékoztatás céljából a középfokú oktatásba társadalmi orientációs kurzusokat építsenek be; javasolja, hogy ezt a felnőttképzésben és a szakképzésben is valósítsák meg; |
| --- | --- |

29.

üdvözli az Európai Bizottság arra irányuló javaslatát, hogy meg kell vizsgálni, milyen lehetőségek állnak rendelkezésre arra, hogy a társadalom szabályairól, kultúrájáról, normáiról és értékeiről való tájékoztatás céljából a középfokú oktatásba társadalmi orientációs kurzusokat építsenek be; javasolja, hogy ezt a felnőttképzésben és a szakképzésben is valósítsák meg;

| 30. | külön figyelmet kér a harmadik országbeli állampolgárok 16–18 évesekből álló célcsoportja számára, akik általában iskolaköteles éveik végén járnak, de gyakran még nem rendelkeznek a szakképzéshez, továbbtanuláshoz vagy a munkaerőpiaci érvényesüléshez szükséges eszközökkel; |
| --- | --- |

30.

külön figyelmet kér a harmadik országbeli állampolgárok 16–18 évesekből álló célcsoportja számára, akik általában iskolaköteles éveik végén járnak, de gyakran még nem rendelkeznek a szakképzéshez, továbbtanuláshoz vagy a munkaerőpiaci érvényesüléshez szükséges eszközökkel;

Munkaerőpiaci integráció és a szakképzéshez való hozzáférés

| 31. | üdvözli, hogy az Európai Bizottság a munkaerőpiaci integrációt prioritásként előtérbe helyezi mint lehetőséget arra, hogy a harmadik országbeli állampolgárok megtalálják helyüket a társadalomban, és otthon érezzék magukat benne, mivel a harmadik országbeli állampolgárok, főként a nők, a helyi lakossághoz képest általában átlagon aluli foglalkoztatottsági mutatóval rendelkeznek (10); |
| --- | --- |

31.

üdvözli, hogy az Európai Bizottság a munkaerőpiaci integrációt prioritásként előtérbe helyezi mint lehetőséget arra, hogy a harmadik országbeli állampolgárok megtalálják helyüket a társadalomban, és otthon érezzék magukat benne, mivel a harmadik országbeli állampolgárok, főként a nők, a helyi lakossághoz képest általában átlagon aluli foglalkoztatottsági mutatóval rendelkeznek (10);

| 32. | olyan rendszerek, valamint orientációs szolgáltatások és jogi segítségnyújtás bevezetését sürgeti, esetlegesen a gyakornoki lehetőségeken keresztül, amelyek segítségével a harmadik országbeli állampolgárok minél hamarabb hozzáférnek a munkaerőpiachoz. Ez ugyanis – a munkatársakkal való személyes kapcsolatok révén – lehetővé teszi a nyelv gyakorlását, és így olyan kapcsolatrendszerek jönnek létre, amelyek foglalkoztatást eredményeznek és lehetővé teszik az önálló megélhetést; |
| --- | --- |

32.

olyan rendszerek, valamint orientációs szolgáltatások és jogi segítségnyújtás bevezetését sürgeti, esetlegesen a gyakornoki lehetőségeken keresztül, amelyek segítségével a harmadik országbeli állampolgárok minél hamarabb hozzáférnek a munkaerőpiachoz. Ez ugyanis – a munkatársakkal való személyes kapcsolatok révén – lehetővé teszi a nyelv gyakorlását, és így olyan kapcsolatrendszerek jönnek létre, amelyek foglalkoztatást eredményeznek és lehetővé teszik az önálló megélhetést;

| 33. | a szakképzési rendszer és a munkaerőpiaci integráció kapcsán üdvözli azokat az intézkedéseket, melyek révén a már nem iskolaköteles, harmadik országbeli állampolgárok új esélyt kapnak arra, hogy alapvető szakképzésben vehessenek részt, illetve jobban ösztönözve lehetnek a szakképzés iránt; |
| --- | --- |

33.

a szakképzési rendszer és a munkaerőpiaci integráció kapcsán üdvözli azokat az intézkedéseket, melyek révén a már nem iskolaköteles, harmadik országbeli állampolgárok új esélyt kapnak arra, hogy alapvető szakképzésben vehessenek részt, illetve jobban ösztönözve lehetnek a szakképzés iránt;

| 34. | meggyőződése, hogy a célzott gazdasági munkaerő-migráció hozzájárulhat az aktív népesség elöregedésével, az egyes speciális területeken jelentkező munkaerőhiánnyal, valamint a társadalombiztosítási rendszereinkre nehezedő nyomással kapcsolatos kihívások enyhítéséhez. Hangsúlyozza azonban, hogy a befogadást és a menekültek ezzel járó integrációját, valamint a családegyesítés elvét elsősorban úgy kell szemlélni, hogy az a befogadó társadalom és a migráns érdekét is szolgálja, valamint alapvető jogokon és nemzetközi kötelezettségvállalásokon alapul, és nem szabad tévesen a munkaerőpiaci problémáink megoldásaként beállítani; |
| --- | --- |

34.

meggyőződése, hogy a célzott gazdasági munkaerő-migráció hozzájárulhat az aktív népesség elöregedésével, az egyes speciális területeken jelentkező munkaerőhiánnyal, valamint a társadalombiztosítási rendszereinkre nehezedő nyomással kapcsolatos kihívások enyhítéséhez. Hangsúlyozza azonban, hogy a befogadást és a menekültek ezzel járó integrációját, valamint a családegyesítés elvét elsősorban úgy kell szemlélni, hogy az a befogadó társadalom és a migráns érdekét is szolgálja, valamint alapvető jogokon és nemzetközi kötelezettségvállalásokon alapul, és nem szabad tévesen a munkaerőpiaci problémáink megoldásaként beállítani;

| 35. | elismeri, hogy a harmadik országbeli állampolgárok készségeit és felsőoktatási vagy szakmai képzettségét gyorsan és megfelelően kell felmérni és validálni, mivel ez kiemelten fontos a munkaerőpiaci integrálódáshoz, illetve az erre való – szakképzési keretek között történő – felkészüléshez. Ezért várakozással tekint többek között az Európai Bizottság új európai készségfejlesztési programjára vonatkozó javaslatainak kidolgozása elé (11); |
| --- | --- |

35.

elismeri, hogy a harmadik országbeli állampolgárok készségeit és felsőoktatási vagy szakmai képzettségét gyorsan és megfelelően kell felmérni és validálni, mivel ez kiemelten fontos a munkaerőpiaci integrálódáshoz, illetve az erre való – szakképzési keretek között történő – felkészüléshez. Ezért várakozással tekint többek között az Európai Bizottság új európai készségfejlesztési programjára vonatkozó javaslatainak kidolgozása elé (11);

| 36. | az uniós kékkártyára vonatkozó irányelv felülvizsgálatával (12) kapcsolatban hangsúlyozza, hogy európai gazdaságaink számára létfontosságú, hogy magasan képzett munkavállalókat vonzzunk a ténylegesen üres állások betöltésére; |
| --- | --- |

36.

az uniós kékkártyára vonatkozó irányelv felülvizsgálatával (12) kapcsolatban hangsúlyozza, hogy európai gazdaságaink számára létfontosságú, hogy magasan képzett munkavállalókat vonzzunk a ténylegesen üres állások betöltésére;

| 37. | örömét fejezi ki a 2016. március 16-án a menekültválságról rendezett háromoldalú szociális csúcstalálkozó létrejötte miatt, de felszólít az oktatási szakemberek álláspontjának figyelembevételére is, mivel fontos partnerként hatékonyan előre tudják lendíteni a (munkaerőpiaci) integrációról szóló vitát; |
| --- | --- |

37.

örömét fejezi ki a 2016. március 16-án a menekültválságról rendezett háromoldalú szociális csúcstalálkozó létrejötte miatt, de felszólít az oktatási szakemberek álláspontjának figyelembevételére is, mivel fontos partnerként hatékonyan előre tudják lendíteni a (munkaerőpiaci) integrációról szóló vitát;

Alapszolgáltatásokhoz való hozzáférés

| 38. | ismételten hangsúlyozza, hogy egyértelműen különbséget kell tenni a (gazdasági) migránsok, a menekültek, illetve a kiegészítő védelemben részesülő személyek között, mégpedig elsősorban az alapszolgáltatásokhoz való hozzáférésről szóló politikai vitákban, mivel a különböző célcsoportoknak különböző szükségletei lehetnek, amelyeket gyökeresen másképpen kell megközelíteni, hangsúlyozza ugyanakkor, hogy a sikeres integráció megvalósításának szükségessége valamennyi olyan harmadik országbeli állampolgár közös ügye, aki legálisan tartózkodik az EU-ban; |
| --- | --- |

38.

ismételten hangsúlyozza, hogy egyértelműen különbséget kell tenni a (gazdasági) migránsok, a menekültek, illetve a kiegészítő védelemben részesülő személyek között, mégpedig elsősorban az alapszolgáltatásokhoz való hozzáférésről szóló politikai vitákban, mivel a különböző célcsoportoknak különböző szükségletei lehetnek, amelyeket gyökeresen másképpen kell megközelíteni, hangsúlyozza ugyanakkor, hogy a sikeres integráció megvalósításának szükségessége valamennyi olyan harmadik országbeli állampolgár közös ügye, aki legálisan tartózkodik az EU-ban;

| 39. | kiemeli, hogy a társadalombiztosítási rendszer kialakítása a tagállamok hatáskörébe tartozik, és tudomásul veszi azokat a különböző tagállamokban folyó vitákat, amelyekben a biztosítási elvet helyezik előtérbe, következésképpen arra esik a választás, hogy bizonyos szociális jogok – a harmadik országbeli állampolgárok számára is – a befizetett hozzájárulások függvényében, fokozatosan legyenek megszerezhetők; |
| --- | --- |

39.

kiemeli, hogy a társadalombiztosítási rendszer kialakítása a tagállamok hatáskörébe tartozik, és tudomásul veszi azokat a különböző tagállamokban folyó vitákat, amelyekben a biztosítási elvet helyezik előtérbe, következésképpen arra esik a választás, hogy bizonyos szociális jogok – a harmadik országbeli állampolgárok számára is – a befizetett hozzájárulások függvényében, fokozatosan legyenek megszerezhetők;

| 40. | kéri, hogy az egészségügyi ellátás keretében a mentális egészség nagyobb figyelmet kapjon, ami elsősorban a háborús vagy más traumával érintett menekültek – különösen a gyerekek és fiatalok – befogadása és integrációja során játszik fontos szerepet; |
| --- | --- |

40.

kéri, hogy az egészségügyi ellátás keretében a mentális egészség nagyobb figyelmet kapjon, ami elsősorban a háborús vagy más traumával érintett menekültek – különösen a gyerekek és fiatalok – befogadása és integrációja során játszik fontos szerepet;

| 41. | tisztában van azzal, hogy a tagállamoknak jogukban áll a nemzetközi jog alapján védelemre nem jogosult migránsoktól azt kérni, hogy a befogadó társadalomba való megérkezésüket követően legyenek képesek a saját megélhetésükről gondoskodni, és ne a társadalombiztosítási juttatásokat vegyék igénybe; |
| --- | --- |

41.

tisztában van azzal, hogy a tagállamoknak jogukban áll a nemzetközi jog alapján védelemre nem jogosult migránsoktól azt kérni, hogy a befogadó társadalomba való megérkezésüket követően legyenek képesek a saját megélhetésükről gondoskodni, és ne a társadalombiztosítási juttatásokat vegyék igénybe;

| 42. | rámutat, hogy mindig megfelelő figyelmet kell szentelni a szociális lakások rendelkezésre állására, még akkor is, ha a lakóknak – attól függetlenül, hogy harmadik országbeli állampolgárok vagy sem – hosszú távon önellátóvá kell válniuk úgy, hogy maguk találjanak lakhatást akár a magánpiacon is; |
| --- | --- |

42.

rámutat, hogy mindig megfelelő figyelmet kell szentelni a szociális lakások rendelkezésre állására, még akkor is, ha a lakóknak – attól függetlenül, hogy harmadik országbeli állampolgárok vagy sem – hosszú távon önellátóvá kell válniuk úgy, hogy maguk találjanak lakhatást akár a magánpiacon is;

| 43. | üdvözli, hogy az Európai Bizottság álláspontja értelmében az integrációs politika nem folytatható a befogadó társadalom egyéb sérülékeny csoportjait célzó szakpolitika rovására; |
| --- | --- |

43.

üdvözli, hogy az Európai Bizottság álláspontja értelmében az integrációs politika nem folytatható a befogadó társadalom egyéb sérülékeny csoportjait célzó szakpolitika rovására;

Aktív részvétel és társadalmi befogadás

| 44. | üdvözli, hogy az Európai Bizottság cselekvési tervének e részével kiáll az aktív polgári szerepvállalás mellett, és a harmadik országokbeli állampolgárok nem maradnak örökre „újonnan érkezett személyek”, hanem az állampolgárságtól függetlenül minél hamarabb a befogadó társadalom részévé válnak, és ezért nemcsak az integrációs politikát, hanem az egyéni beilleszkedést és a közösségépítést is ösztönzi; |
| --- | --- |

44.

üdvözli, hogy az Európai Bizottság cselekvési tervének e részével kiáll az aktív polgári szerepvállalás mellett, és a harmadik országokbeli állampolgárok nem maradnak örökre „újonnan érkezett személyek”, hanem az állampolgárságtól függetlenül minél hamarabb a befogadó társadalom részévé válnak, és ezért nemcsak az integrációs politikát, hanem az egyéni beilleszkedést és a közösségépítést is ösztönzi;

| 45. | egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy az integráció nemcsak a nyelvtanulásról és az elhelyezkedésről, hanem a társadalmi életben és a civil társadalomban való aktív részvételről is szól. Többek között ezért fontos, hogy ne csak az állam kínálja és írja elő a harmadik országbeli állampolgárok számára az integrációt, hanem a civil társadalom is szerepet kapjon a folyamatban; |
| --- | --- |

45.

egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy az integráció nemcsak a nyelvtanulásról és az elhelyezkedésről, hanem a társadalmi életben és a civil társadalomban való aktív részvételről is szól. Többek között ezért fontos, hogy ne csak az állam kínálja és írja elő a harmadik országbeli állampolgárok számára az integrációt, hanem a civil társadalom is szerepet kapjon a folyamatban;

| 46. | úgy véli, hogy a befogadó társadalom hivatalos nyelveinek formális oktatási keretek között való elsajátítása mellett a civil társadalmi életben való részvétel informális keretek között nyújt lehetőséget a harmadik országbeli állampolgár számára, hogy ezeket az új nyelveket használhassa és gyakorolhassa, és így rendkívül gyakorlati módon ismerkedhessen meg a befogadó ország hivatalos nyelveivel; |
| --- | --- |

46.

úgy véli, hogy a befogadó társadalom hivatalos nyelveinek formális oktatási keretek között való elsajátítása mellett a civil társadalmi életben való részvétel informális keretek között nyújt lehetőséget a harmadik országbeli állampolgár számára, hogy ezeket az új nyelveket használhassa és gyakorolhassa, és így rendkívül gyakorlati módon ismerkedhessen meg a befogadó ország hivatalos nyelveivel;

| 47. | az Európai Bizottsággal egyetértve meggyőződése, hogy ha a harmadik országbeli állampolgárok aktívan bekapcsolódnak a befogadó közösség civil társadalmi életébe, az erősíti a befogadó közösséggel való párbeszédet és kölcsönös megértést, a befogadó közösségben fokozza az elfogadást, valamint visszaszorítja a diszkriminációt és a rasszizmust; |
| --- | --- |

47.

az Európai Bizottsággal egyetértve meggyőződése, hogy ha a harmadik országbeli állampolgárok aktívan bekapcsolódnak a befogadó közösség civil társadalmi életébe, az erősíti a befogadó közösséggel való párbeszédet és kölcsönös megértést, a befogadó közösségben fokozza az elfogadást, valamint visszaszorítja a diszkriminációt és a rasszizmust;

| 48. | támogatja az Európai Bizottság tagállamokhoz intézett felhívását, hogy ellenőrizzék a megkülönböztetéssel és rasszizmussal szembeni védelemhez való jog érvényesítését, és a közös polgárság megerősítése érdekében sürgeti az esélyegyenlőség és megkülönböztetésmentesség elveinek aktív alkalmazását; |
| --- | --- |

48.

támogatja az Európai Bizottság tagállamokhoz intézett felhívását, hogy ellenőrizzék a megkülönböztetéssel és rasszizmussal szembeni védelemhez való jog érvényesítését, és a közös polgárság megerősítése érdekében sürgeti az esélyegyenlőség és megkülönböztetésmentesség elveinek aktív alkalmazását;

Az integráció támogatásának szakpolitikai eszközei

Szakpolitikai koordináció

| 49. | üdvözli az Európai Bizottság arra irányuló erőfeszítéseit, hogy a jelenlegi integrációs nemzeti kapcsolattartó pontok hálózatának európai integrációs hálózattá való átalakítása során – különösen a civil társadalommal, valamint a helyi és regionális önkormányzatokkal való együttműködés terén – jobban összpontosít a bevált gyakorlatok megosztására; |
| --- | --- |

49.

üdvözli az Európai Bizottság arra irányuló erőfeszítéseit, hogy a jelenlegi integrációs nemzeti kapcsolattartó pontok hálózatának európai integrációs hálózattá való átalakítása során – különösen a civil társadalommal, valamint a helyi és regionális önkormányzatokkal való együttműködés terén – jobban összpontosít a bevált gyakorlatok megosztására;

| 50. | arra kéri az Európai Bizottságot, hogy az integrációs hálózat olyan platform legyen, amely ösztönzi és támogatja a tagállami, regionális és helyi szint közötti együttműködést és közös felelősségvállalást az integrációs politikák meghatározása és a hatáskörök megosztásának koordinációja terén (13); |
| --- | --- |

50.

arra kéri az Európai Bizottságot, hogy az integrációs hálózat olyan platform legyen, amely ösztönzi és támogatja a tagállami, regionális és helyi szint közötti együttműködést és közös felelősségvállalást az integrációs politikák meghatározása és a hatáskörök megosztásának koordinációja terén (13);

Finanszírozás

| 51. | a tagállamok saját hatáskörének sérelme nélkül sajnálja, hogy a tagállamok a 2014 és 2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi kereten belül a Menekültügyi és Migrációs Alaphoz (AMIF) kapcsolódó nemzeti programjaikon keresztül kevesebbet fordítottak integrációs célokra, miközben – nem utolsósorban a jelenlegi migrációs, menekültügyi és humanitárius válság miatt – éppen hogy egyre nagyobb szükség lenne erre; |
| --- | --- |

51.

a tagállamok saját hatáskörének sérelme nélkül sajnálja, hogy a tagállamok a 2014 és 2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi kereten belül a Menekültügyi és Migrációs Alaphoz (AMIF) kapcsolódó nemzeti programjaikon keresztül kevesebbet fordítottak integrációs célokra, miközben – nem utolsósorban a jelenlegi migrációs, menekültügyi és humanitárius válság miatt – éppen hogy egyre nagyobb szükség lenne erre;

| 52. | örömét fejezi ki amiatt, hogy az Európai Bizottság a 2017-es pénzügyi évre vonatkozó költségvetés-tervezetben arra törekszik, hogy megemelje az EU által az AMIF-on keresztül a tagállamoknak szánt integrációs pénzügyi támogatást; |
| --- | --- |

52.

örömét fejezi ki amiatt, hogy az Európai Bizottság a 2017-es pénzügyi évre vonatkozó költségvetés-tervezetben arra törekszik, hogy megemelje az EU által az AMIF-on keresztül a tagállamoknak szánt integrációs pénzügyi támogatást;

| 53. | meggyőződése, hogy olyan szinergiákat kell találni a különböző európai alapok között, amelyek támogathatják az integrációs politikát. Ez elsősorban természetesen az AMIF-ra vonatkozik, de a Belső Biztonsági Alap (ISF), az Európai Szociális Alap (ESZA), az Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA), az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA), az Európai Tengerügyi és Halászati Alap (ETHA) és a leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alap (FEAD) keretein belül is lehetővé kell válnia bizonyos integrációs projekteknek (14); |
| --- | --- |

53.

meggyőződése, hogy olyan szinergiákat kell találni a különböző európai alapok között, amelyek támogathatják az integrációs politikát. Ez elsősorban természetesen az AMIF-ra vonatkozik, de a Belső Biztonsági Alap (ISF), az Európai Szociális Alap (ESZA), az Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA), az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA), az Európai Tengerügyi és Halászati Alap (ETHA) és a leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alap (FEAD) keretein belül is lehetővé kell válnia bizonyos integrációs projekteknek (14);

| 54. | sürgeti az Európai Bizottságot, hogy a 2020 utáni kohéziós politika keretében fontolja meg egy, a beilleszkedésre vonatkozó külön tematikus célkitűzés létrehozását annak érdekében, hogy biztosítható legyen a beilleszkedéssel foglalkozó projektekkel kapcsolatos esb-alapok eszközeinek hatékonyabb és célzottabb koncentrációja. A 2014–2020-as programozási időszak tekintetében pedig további iránymutatásokat kell nyújtani az irányító hatóságoknak, a lehető legvilágosabb és legrészletesebb módon kifejtve, mely integrációs intézkedések finanszírozhatók az európai strukturális és beruházási alapok keretében; |
| --- | --- |

54.

sürgeti az Európai Bizottságot, hogy a 2020 utáni kohéziós politika keretében fontolja meg egy, a beilleszkedésre vonatkozó külön tematikus célkitűzés létrehozását annak érdekében, hogy biztosítható legyen a beilleszkedéssel foglalkozó projektekkel kapcsolatos esb-alapok eszközeinek hatékonyabb és célzottabb koncentrációja. A 2014–2020-as programozási időszak tekintetében pedig további iránymutatásokat kell nyújtani az irányító hatóságoknak, a lehető legvilágosabb és legrészletesebb módon kifejtve, mely integrációs intézkedések finanszírozhatók az európai strukturális és beruházási alapok keretében;

| 55. | szorgalmazza, hogy a tagállamok, a helyi és regionális önkormányzatok, valamint a civil társadalom részére minél egyszerűbb legyen a különböző alapok nemzeti programjaira pályázatot benyújtani; ezért üdvözli – többek között – az Európai Bizottságnak a partnerségi mechanizmusok fokozott alkalmazására vonatkozó javaslatát; |
| --- | --- |

55.

szorgalmazza, hogy a tagállamok, a helyi és regionális önkormányzatok, valamint a civil társadalom részére minél egyszerűbb legyen a különböző alapok nemzeti programjaira pályázatot benyújtani; ezért üdvözli – többek között – az Európai Bizottságnak a partnerségi mechanizmusok fokozott alkalmazására vonatkozó javaslatát;

| 56. | szorgalmazza az Interreg átfogóbb és célzottabb alkalmazását az integrációs projektek támogatására, többek között a vonatkozó operatív programok szabályainak és prioritásainak átállítása révén. Kiemeli azt a központi szerepet, amelyet az európai területi együttműködés játszhat az integrációs politikák továbbfejlesztésében, főként helyi szinten, a szinergiahatások és a jó gyakorlatok cseréjének előmozdítása révén; |
| --- | --- |

56.

szorgalmazza az Interreg átfogóbb és célzottabb alkalmazását az integrációs projektek támogatására, többek között a vonatkozó operatív programok szabályainak és prioritásainak átállítása révén. Kiemeli azt a központi szerepet, amelyet az európai területi együttműködés játszhat az integrációs politikák továbbfejlesztésében, főként helyi szinten, a szinergiahatások és a jó gyakorlatok cseréjének előmozdítása révén;

| 57. | kéri az Európai Bizottságot, hogy – a közpénzek hatékony felhasználásának jogosan szigorú ellenőrzésének sérelme nélkül – hárítsa el az integrációs projekteket támogató különböző európai alapok ellenőrző mechanizmusaiban fellelhető túlzott adminisztrációs és bürokratikus terheket, hogy a tagállamok, illetve a helyi és regionális önkormányzatok teljes energiájukat hatékonyan a tényleges integrációra fordíthassák; |
| --- | --- |

57.

kéri az Európai Bizottságot, hogy – a közpénzek hatékony felhasználásának jogosan szigorú ellenőrzésének sérelme nélkül – hárítsa el az integrációs projekteket támogató különböző európai alapok ellenőrző mechanizmusaiban fellelhető túlzott adminisztrációs és bürokratikus terheket, hogy a tagállamok, illetve a helyi és regionális önkormányzatok teljes energiájukat hatékonyan a tényleges integrációra fordíthassák;

| 58. | kéri az Európai Bizottságot, hogy – a közpénzek hatékony felhasználásának jogosan szigorú ellenőrzésének sérelme nélkül – az integráció által megkövetelt egyedi megközelítést az integrációs projekteket támogató különböző európai alapok ellenőrzési mechanizmusaira is alkalmazza; |
| --- | --- |

58.

kéri az Európai Bizottságot, hogy – a közpénzek hatékony felhasználásának jogosan szigorú ellenőrzésének sérelme nélkül – az integráció által megkövetelt egyedi megközelítést az integrációs projekteket támogató különböző európai alapok ellenőrzési mechanizmusaira is alkalmazza;

A helyi és regionális önkormányzatok szerepe

| 59. | ismételten rámutat, hogy a tényleges integrációs politika elsősorban helyi és regionális szinten valósul meg, ahol a legközvetlenebbül érezhetők az integrációban rejlő kihívások és lehetőségek; |
| --- | --- |

59.

ismételten rámutat, hogy a tényleges integrációs politika elsősorban helyi és regionális szinten valósul meg, ahol a legközvetlenebbül érezhetők az integrációban rejlő kihívások és lehetőségek;

| 60. | kéri ezért az Európai Bizottságot, hogy vegye figyelembe a helyi és regionális önkormányzatok speciális szükségleteit, és a korábbiaknál nagyobb mértékben vonják be őket az uniós szinten kidolgozott, folytatott vagy ösztönzött integrációs politikába, és támogassák őket azok végrehajtásában; |
| --- | --- |

60.

kéri ezért az Európai Bizottságot, hogy vegye figyelembe a helyi és regionális önkormányzatok speciális szükségleteit, és a korábbiaknál nagyobb mértékben vonják be őket az uniós szinten kidolgozott, folytatott vagy ösztönzött integrációs politikába, és támogassák őket azok végrehajtásában;

| 61. | sürgeti az Európai Bizottságot, hogy ösztönözze a tagállamokat és a régiókat az integrációt célzó intézkedések megvalósítására, és nyújtson ezekhez pénzügyi támogatást, különösen az oktatás és a szakképzés, a munkaerőpiaci integráció és a lakhatás terén, továbbá mozdítsa elő az olyan régiókban bevált gyakorlatok cseréjét, amelyek már végrehajtottak integrációs intézkedéseket, amilyen például a szétszórt befogadás; |
| --- | --- |

61.

sürgeti az Európai Bizottságot, hogy ösztönözze a tagállamokat és a régiókat az integrációt célzó intézkedések megvalósítására, és nyújtson ezekhez pénzügyi támogatást, különösen az oktatás és a szakképzés, a munkaerőpiaci integráció és a lakhatás terén, továbbá mozdítsa elő az olyan régiókban bevált gyakorlatok cseréjét, amelyek már végrehajtottak integrációs intézkedéseket, amilyen például a szétszórt befogadás;

| 62. | kéri az Európai Bizottságot, hogy a Régiók Bizottságát mint az EU – európai regionális és helyi önkormányzatok képviselőiből álló – tanácsadó szervét kezelje kiemelt partnerként, de a helyi és regionális önkormányzatoktól származó minél szélesebb körű információk összegyűjtése érdekében a helyi és regionális önkormányzatokkal, társulásaikkal, illetve más partnerségeivel, hálózataival és platformjaival (például: a helyi és regionális önkormányzatok euromediterrán közgyűlése, a keleti partnerség helyi és regionális önkormányzatainak konferenciája, konzultatív vegyes bizottságok, munkacsoportok, az Európai Települések és Régiók Tanácsa, a külső és tengeri régiók konferenciája stb.) való együttműködés egyéb formáit is ösztönözze; |
| --- | --- |

62.

kéri az Európai Bizottságot, hogy a Régiók Bizottságát mint az EU – európai regionális és helyi önkormányzatok képviselőiből álló – tanácsadó szervét kezelje kiemelt partnerként, de a helyi és regionális önkormányzatoktól származó minél szélesebb körű információk összegyűjtése érdekében a helyi és regionális önkormányzatokkal, társulásaikkal, illetve más partnerségeivel, hálózataival és platformjaival (például: a helyi és regionális önkormányzatok euromediterrán közgyűlése, a keleti partnerség helyi és regionális önkormányzatainak konferenciája, konzultatív vegyes bizottságok, munkacsoportok, az Európai Települések és Régiók Tanácsa, a külső és tengeri régiók konferenciája stb.) való együttműködés egyéb formáit is ösztönözze;

| 63. | kéri az Európai Bizottságot, hogy a Régiók Bizottságát aktívan vonja be a bevált gyakorlatok támogatásába és azoknak a helyi és regionális önkormányzatokkal való megosztásába, elsősorban az indulást vagy érkezést megelőző, valamint az oktatásra, munkaerőpiacra, szakképzésre, az alapszolgáltatásokhoz való hozzáférésre, az aktív szerepvállalásra és a társadalmi befogadásra irányuló integrációs intézkedések tekintetében. Ezzel kapcsolatban utal többek között az integrációs politika tárgyában a Régiók Bizottsága részére készített összehasonlító tanulmányra (15); |
| --- | --- |

63.

kéri az Európai Bizottságot, hogy a Régiók Bizottságát aktívan vonja be a bevált gyakorlatok támogatásába és azoknak a helyi és regionális önkormányzatokkal való megosztásába, elsősorban az indulást vagy érkezést megelőző, valamint az oktatásra, munkaerőpiacra, szakképzésre, az alapszolgáltatásokhoz való hozzáférésre, az aktív szerepvállalásra és a társadalmi befogadásra irányuló integrációs intézkedések tekintetében. Ezzel kapcsolatban utal többek között az integrációs politika tárgyában a Régiók Bizottsága részére készített összehasonlító tanulmányra (15);

| 64. | arra kéri az Európai Bizottságot, hogy folytassa munkáját a kísérő nélküli kiskorúak migrációjának ügyében, amelynek kezelése bizonyos régiók hatáskörébe tartozik, valamint kéri, hogy terjessze a tagállamok elé a terhek és felelősségek szolidáris megosztását az európai, tagállami és regionális szint között. Ennek érdekében türelmetlenül várjuk az Európai Bizottság új globális stratégiáját, amelyet a kísérő nélküli kiskorúakra vonatkozó, a 2011–2014-es időszakra szóló cselekvési terv kiegészítéseként dolgoz ki oly módon, hogy figyelembe veszi az eltűnt és a kísérő nélküli gyermekek helyzetét is; |
| --- | --- |

64.

arra kéri az Európai Bizottságot, hogy folytassa munkáját a kísérő nélküli kiskorúak migrációjának ügyében, amelynek kezelése bizonyos régiók hatáskörébe tartozik, valamint kéri, hogy terjessze a tagállamok elé a terhek és felelősségek szolidáris megosztását az európai, tagállami és regionális szint között. Ennek érdekében türelmetlenül várjuk az Európai Bizottság új globális stratégiáját, amelyet a kísérő nélküli kiskorúakra vonatkozó, a 2011–2014-es időszakra szóló cselekvési terv kiegészítéseként dolgoz ki oly módon, hogy figyelembe veszi az eltűnt és a kísérő nélküli gyermekek helyzetét is;

| 65. | üdvözli az Európai Bizottságnak a „Share City Curriculum” nevű – SHARE hálózaton belül létrejött – projektre (16) tett külön hivatkozását, amelynek keretein belül a helyi és regionális önkormányzatok olyan eszköztárhoz férhetnek hozzá, amely az áttelepített menekültek befogadó társadalomba való integrációjában segíti őket; |
| --- | --- |

65.

üdvözli az Európai Bizottságnak a „Share City Curriculum” nevű – SHARE hálózaton belül létrejött – projektre (16) tett külön hivatkozását, amelynek keretein belül a helyi és regionális önkormányzatok olyan eszköztárhoz férhetnek hozzá, amely az áttelepített menekültek befogadó társadalomba való integrációjában segíti őket;

| 66. | arra kéri az Európai Bizottságot, hogy a Régiók Bizottságát aktívan vonja be az új európai integrációs hálózatba, az Európai Migrációs Fórumba, az uniós városfejlesztési menetrend keretein belül a harmadik országbeli állampolgárok integrációját célul kitűző partnerségbe (17), valamint az úgynevezett integrációs mutatók kiértékelésébe és nyomon követésébe. |
| --- | --- |

66.

arra kéri az Európai Bizottságot, hogy a Régiók Bizottságát aktívan vonja be az új európai integrációs hálózatba, az Európai Migrációs Fórumba, az uniós városfejlesztési menetrend keretein belül a harmadik országbeli állampolgárok integrációját célul kitűző partnerségbe (17), valamint az úgynevezett integrációs mutatók kiértékelésébe és nyomon követésébe.

Kelt Brüsszelben, 2016. december 8-án.

a Régiók Európai Bizottsága elnöke

Markku MARKKULA

---

(1)  COM(2016) 377 final.

1

(2)  EUMSZ 79. cikk (4) bekezdés.

2

(3)  COM(2016) 272 final; COM(2016) 270 final és COM(2016) 271 final.

3

(4)  COM(2016) 385 final.

4

(5)  COM(2016) 378 final.

5

(6)  A bevándorlók integrációja: 2015. évi mutatók, OECD (2015).

6

(7)  A menekültek integrációjára szükség van, de nem a hátrányos helyzetű csoportok kárára, az Európai Parlament sajtóközleménye (20160530STO29645, 2016).

7

(8)  Elnökségi informális dokumentum a Tanács részére (Általános Ügyek), 2016. május 24. – Párbeszéd a jogállamiságról (2016. május 13.).

8

(9)  http://www.flanderstoday.eu/education/okan-schools-help-youngsters-feel-home-flanders.

9

(10)  Eurostat: Migrant integration in the EU labour market (2016).

10

(11)  COM(2016) 381 final.

11

(12)  Lásd az 5. lábjegyzetet.

12

(13)  EUMSZ 79. cikk (4) bekezdés.

13

(14)  Szinergiák a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap és egyéb uniós pénzügyi eszközök között a menedékkérők és egyéb migránsok vonatkozásában, Európai Bizottság (2015).

14

(15)  A foglalkoztatáspolitikákra vonatkozó szabályozási keret és a migrációs és integrációs politikák finanszírozása az EU-ban, Európai Unió (2016).

15

(16)  http://www.resettlement.eu/page/share-city-curriculum.

16

(17)  http://urbanagendaforthe.eu/partnerships/inclusion-of-migrants-and-refugees/.

17

---

III Előkészítő jogi aktusok

RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

120. plenáris ülés – 2016. december 7–8.

| 9.6.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 185/62 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 185/62

---

A Régiók Európai Bizottsága véleménye – ESBA 2.0

(2017/C 185/09)

| Főelőadó: | Wim VAN DE DONK (NL/EPP), Észak-Brabant tartomány királyi megbízottja |
| --- | --- |
| Referenciaszöveg: | Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az 1316/2013/EU rendeletnek és az (EU) 2015/1017 rendeletnek az Európai Stratégiai Beruházási Alap időtartamának meghosszabbítása, továbbá az említett alapot és az Európai Beruházási Tanácsadó Platformot érintő technikai javítások bevezetése tekintetében történő módosításáról
  COM(2016) 597 final |

Főelőadó:

Wim VAN DE DONK (NL/EPP), Észak-Brabant tartomány királyi megbízottja

Referenciaszöveg:

Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az 1316/2013/EU rendeletnek és az (EU) 2015/1017 rendeletnek az Európai Stratégiai Beruházási Alap időtartamának meghosszabbítása, továbbá az említett alapot és az Európai Beruházási Tanácsadó Platformot érintő technikai javítások bevezetése tekintetében történő módosításáról

COM(2016) 597 final

I.   MÓDOSÍTÁSOKRA VONATKOZÓ AJÁNLÁSOK

1. módosítás

COM(2016) 597 final

Új bevezető hivatkozások beillesztése az (1) preambulumbekezdés elé

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| | tekintettel az Európai Bizottságnak az ESBA meghosszabbításáról szóló jogalkotási javaslat keretében elvégzett értékelésére az uniós garanciaalap felhasználásáról és az ESBA garanciaalapjának működéséről;




  tekintettel az Európai Beruházási Banknak (EBB) az Európai Stratégiai Beruházási Alapról szóló 2016. október 6-i első jelentésére;




  tekintettel a 2015/1017/EU rendelet 18. cikke (6) bekezdése szerinti, az ESBA-rendelet alkalmazásásáról szóló független, külső értékelésre;




  tekintettel az Európai Számvevőszék „ESBA: korai javaslat a meghosszabbításra és a kibővítésre” című, 2/2016 számú, 2016. november 11-i véleményére; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

tekintettel az Európai Bizottságnak az ESBA meghosszabbításáról szóló jogalkotási javaslat keretében elvégzett értékelésére az uniós garanciaalap felhasználásáról és az ESBA garanciaalapjának működéséről;

tekintettel az Európai Beruházási Banknak (EBB) az Európai Stratégiai Beruházási Alapról szóló 2016. október 6-i első jelentésére;

tekintettel a 2015/1017/EU rendelet 18. cikke (6) bekezdése szerinti, az ESBA-rendelet alkalmazásásáról szóló független, külső értékelésre;

tekintettel az Európai Számvevőszék „ESBA: korai javaslat a meghosszabbításra és a kibővítésre” című, 2/2016 számú, 2016. november 11-i véleményére;

Indokolás

Utalni kell az uniós intézmények által készített elemzésekre és a 2015/1017/EU rendelet alkalmazását vizsgáló független értékelésre.

[ezeket a „tekintettel”-lel kezdődő új hivatkozásokat a „tekintettel az RB véleményére” után kell beilleszteni]

2. módosítás

COM(2016) 597 final

Új preambulumbekezdés a (4) preambulumbekezdés után

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| | az ESBA-rendelet 18. cikkének (6) és (7) bekezdése javasolja az ESBA-rendelet 2018. július 5-ig történő módosítását, és azt kéri, hogy a javaslatot támasszák alá egy független értékeléssel arról, hogy „az ESBA eléri-e célkitűzéseit, és indokolt-e fenntartani egy beruházástámogatási rendszert”. Az ESBA-rendelet alkalmazását vizsgáló független értékelésen még dolgoztak a külső szakértők, amikor az Európai Bizottság közzétette az ESBA időtartamának meghosszabbításáról szóló javaslatát. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

az ESBA-rendelet 18. cikkének (6) és (7) bekezdése javasolja az ESBA-rendelet 2018. július 5-ig történő módosítását, és azt kéri, hogy a javaslatot támasszák alá egy független értékeléssel arról, hogy „az ESBA eléri-e célkitűzéseit, és indokolt-e fenntartani egy beruházástámogatási rendszert”. Az ESBA-rendelet alkalmazását vizsgáló független értékelésen még dolgoztak a külső szakértők, amikor az Európai Bizottság közzétette az ESBA időtartamának meghosszabbításáról szóló javaslatát.

3. módosítás

COM(2016) 597 final

(8) preambulumbekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| A meghosszabbított ESBA-nak a továbbra is fennálló piaci hiányosságokat és nem megfelelő beruházási helyzeteket kell kezelnie, és megerősített addicionalitás mellett folytatnia kell a magánszektor mozgósítását az olyan beruházásokba, amelyek döntő fontosságúak Európa jövőbeni – többek között a fiatalokat célzó – munkahelyteremtése, növekedése és versenyképessége szempontjából. Ezek magukban foglalják az energiaügy, a környezetvédelem és az éghajlat-politika, a szociális és a humántőke, valamint az ezekhez kapcsolódó infrastruktúra, az egészségügy, a kutatás és innováció, a határon átnyúló és fenntartható közlekedés, valamint a digitális transzformáció területére irányuló beruházásokat. Meg kell erősíteni az ESBA által támogatott műveletek hozzájárulását az Unió párizsi éghajlatváltozási konferencia (COP21) keretében meghatározott ambiciózus céljainak megvalósításához. Fokozottan kell összpontosítani az energiahálózatok összekapcsolására irányuló kiemelt projektekre és az energiahatékonysági projektekre is. Továbbá elkerülendő az autópályák ESBA-forrásokból való támogatása,
  hacsak
  erre a közlekedés területén kohéziós országokban
  , vagy legalább egy kohéziós országot magában foglaló,
  határon átnyúló közlekedési projektek keretében megvalósítandó
  magán
  beruházás támogatására van szükség. Az egyértelműség érdekében kifejezetten rögzíteni kell, hogy a mezőgazdaság, a halászat és az akvakultúra területén megvalósítandó projektek – bár már most is jogosultak – az ESBA-támogatásra jogosult általános célkitűzések közé tartoznak. | A meghosszabbított ESBA-nak a továbbra is fennálló piaci hiányosságokat és nem megfelelő beruházási helyzeteket kell kezelnie, és megerősített addicionalitás mellett folytatnia kell a magánszektor mozgósítását az olyan beruházásokba, amelyek döntő fontosságúak Európa jövőbeni – többek között a fiatalokat célzó – munkahelyteremtése, növekedése és versenyképessége szempontjából. Ezek magukban foglalják az energiaügy, a környezetvédelem és az éghajlat-politika, a szociális és a humántőke, valamint az ezekhez kapcsolódó infrastruktúra, az egészségügy, a kutatás és innováció, a határon átnyúló és fenntartható közlekedés, valamint a digitális transzformáció területére irányuló beruházásokat. Meg kell erősíteni az ESBA által támogatott műveletek hozzájárulását az Unió párizsi éghajlatváltozási konferencia (COP21) keretében meghatározott ambiciózus céljainak megvalósításához
  , valamint a COP22 keretében elhatározott végrehajtási intézkedésekhez
  ,
  és az ESBA által finanszírozott projekteknek ellenállóaknak kell lenniük a katasztrófákkal szemben
  . Fokozottan kell összpontosítani az energiahálózatok összekapcsolására irányuló kiemelt projektekre és az energiahatékonysági projektekre is. Továbbá elkerülendő
  a nagy szén-dioxid-kibocsátással járó közlekedési projektek és a fosszilis energia
  ESBA-forrásokból való támogatása, kivéve, ha erre a közlekedés területén kohéziós országokban, határon átnyúló közlekedési projektek keretében megvalósítandó beruházás támogatására van szükség. Az egyértelműség érdekében kifejezetten rögzíteni kell, hogy a mezőgazdaság, a halászat és az akvakultúra területén megvalósítandó projektek – bár már most is jogosultak – az ESBA-támogatásra jogosult általános célkitűzések közé tartoznak. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

A meghosszabbított ESBA-nak a továbbra is fennálló piaci hiányosságokat és nem megfelelő beruházási helyzeteket kell kezelnie, és megerősített addicionalitás mellett folytatnia kell a magánszektor mozgósítását az olyan beruházásokba, amelyek döntő fontosságúak Európa jövőbeni – többek között a fiatalokat célzó – munkahelyteremtése, növekedése és versenyképessége szempontjából. Ezek magukban foglalják az energiaügy, a környezetvédelem és az éghajlat-politika, a szociális és a humántőke, valamint az ezekhez kapcsolódó infrastruktúra, az egészségügy, a kutatás és innováció, a határon átnyúló és fenntartható közlekedés, valamint a digitális transzformáció területére irányuló beruházásokat. Meg kell erősíteni az ESBA által támogatott műveletek hozzájárulását az Unió párizsi éghajlatváltozási konferencia (COP21) keretében meghatározott ambiciózus céljainak megvalósításához. Fokozottan kell összpontosítani az energiahálózatok összekapcsolására irányuló kiemelt projektekre és az energiahatékonysági projektekre is. Továbbá elkerülendő az autópályák ESBA-forrásokból való támogatása,
  hacsak
  erre a közlekedés területén kohéziós országokban
  , vagy legalább egy kohéziós országot magában foglaló,
  határon átnyúló közlekedési projektek keretében megvalósítandó
  magán
  beruházás támogatására van szükség. Az egyértelműség érdekében kifejezetten rögzíteni kell, hogy a mezőgazdaság, a halászat és az akvakultúra területén megvalósítandó projektek – bár már most is jogosultak – az ESBA-támogatásra jogosult általános célkitűzések közé tartoznak.

A meghosszabbított ESBA-nak a továbbra is fennálló piaci hiányosságokat és nem megfelelő beruházási helyzeteket kell kezelnie, és megerősített addicionalitás mellett folytatnia kell a magánszektor mozgósítását az olyan beruházásokba, amelyek döntő fontosságúak Európa jövőbeni – többek között a fiatalokat célzó – munkahelyteremtése, növekedése és versenyképessége szempontjából. Ezek magukban foglalják az energiaügy, a környezetvédelem és az éghajlat-politika, a szociális és a humántőke, valamint az ezekhez kapcsolódó infrastruktúra, az egészségügy, a kutatás és innováció, a határon átnyúló és fenntartható közlekedés, valamint a digitális transzformáció területére irányuló beruházásokat. Meg kell erősíteni az ESBA által támogatott műveletek hozzájárulását az Unió párizsi éghajlatváltozási konferencia (COP21) keretében meghatározott ambiciózus céljainak megvalósításához
  , valamint a COP22 keretében elhatározott végrehajtási intézkedésekhez
  ,
  és az ESBA által finanszírozott projekteknek ellenállóaknak kell lenniük a katasztrófákkal szemben
  . Fokozottan kell összpontosítani az energiahálózatok összekapcsolására irányuló kiemelt projektekre és az energiahatékonysági projektekre is. Továbbá elkerülendő
  a nagy szén-dioxid-kibocsátással járó közlekedési projektek és a fosszilis energia
  ESBA-forrásokból való támogatása, kivéve, ha erre a közlekedés területén kohéziós országokban, határon átnyúló közlekedési projektek keretében megvalósítandó beruházás támogatására van szükség. Az egyértelműség érdekében kifejezetten rögzíteni kell, hogy a mezőgazdaság, a halászat és az akvakultúra területén megvalósítandó projektek – bár már most is jogosultak – az ESBA-támogatásra jogosult általános célkitűzések közé tartoznak.

Indokolás

A közlekedési projektek létfontosságúak a magánberuházások vonzása szempontjából, ezért ezeket nem szabad a kohéziós országokra korlátozni. Ezenkívül az ESBA-rendeletnek figyelembe kellene vennie a nemrégiben lezajlott marrákesi éghajlatváltozási konferencia (COP 22) eredményeit.

4. módosítás

COM(2016) 597 final

(11) preambulumbekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| Az ESBA kevésbé fejlett régiókban és átmeneti régiókban való igénybe vételének növelése érdekében
  ki kell bővíteni az ESBA-támogatásra jogosult általános célkitűzések körét. | Az Európai Beruházási Banknak (EBB) az Európai Stratégiai Beruházási Alapról szóló 2016. október 6-i első jelentése hangsúlyozza, hogy foglalkozni kell az ESBA-támogatások földrajzi kiegyensúlyozatlanságaival, és ennek érdekében például
  ki kell bővíteni az ESBA-támogatásra jogosult általános célkitűzések körét,
  valamint meg kell erősíteni az Európai Beruházási Tanácsadó Platform szerepét
  . |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Az ESBA kevésbé fejlett régiókban és átmeneti régiókban való igénybe vételének növelése érdekében
  ki kell bővíteni az ESBA-támogatásra jogosult általános célkitűzések körét.

Az Európai Beruházási Banknak (EBB) az Európai Stratégiai Beruházási Alapról szóló 2016. október 6-i első jelentése hangsúlyozza, hogy foglalkozni kell az ESBA-támogatások földrajzi kiegyensúlyozatlanságaival, és ennek érdekében például
  ki kell bővíteni az ESBA-támogatásra jogosult általános célkitűzések körét,
  valamint meg kell erősíteni az Európai Beruházási Tanácsadó Platform szerepét
  .

5. módosítás

COM(2016) 597 final

(14) preambulumbekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| A megvalósítandó további beruházások céljából az uniós garanciaalapba irányuló, az Unió általános költségvetéséből származó hozzájárulás részleges finanszírozása érdekében az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (a továbbiakban: CEF) rendelkezésre álló keretéből átcsoportosításra van szükség az 1316/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében

   (1)

  . Továbbá, a CEF pénzügyi eszközeiből 1 145 797 000  EUR előirányzatot kell átcsoportosítani a CEF vissza nem térítendő támogatásokat nyújtó részébe az ESBA-forrásokkal való ötvözés megkönnyítése érdekében, vagy más érintett – különösen az energiahatékonyságot célzó – eszközökbe. | |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

A megvalósítandó további beruházások céljából az uniós garanciaalapba irányuló, az Unió általános költségvetéséből származó hozzájárulás részleges finanszírozása érdekében az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (a továbbiakban: CEF) rendelkezésre álló keretéből átcsoportosításra van szükség az 1316/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében

   (1)

  . Továbbá, a CEF pénzügyi eszközeiből 1 145 797 000  EUR előirányzatot kell átcsoportosítani a CEF vissza nem térítendő támogatásokat nyújtó részébe az ESBA-forrásokkal való ötvözés megkönnyítése érdekében, vagy más érintett – különösen az energiahatékonyságot célzó – eszközökbe.

6. módosítás

COM(2016) 597 final

(15) preambulumbekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| AZ ESBA által támogatott beruházások keretében szerzett tapasztalatok alapján a megfelelő szintű védelem biztosítása érdekében a garancialap célösszegének el kell érnie a teljes uniós garanciakötelezettségek
  35 %
  -át. | AZ ESBA által támogatott beruházások keretében szerzett tapasztalatok alapján a megfelelő szintű védelem biztosítása érdekében a garancialap célösszegének el kell érnie a teljes uniós garanciakötelezettségek
  33 %
  -át. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

AZ ESBA által támogatott beruházások keretében szerzett tapasztalatok alapján a megfelelő szintű védelem biztosítása érdekében a garancialap célösszegének el kell érnie a teljes uniós garanciakötelezettségek
  35 %
  -át.

AZ ESBA által támogatott beruházások keretében szerzett tapasztalatok alapján a megfelelő szintű védelem biztosítása érdekében a garancialap célösszegének el kell érnie a teljes uniós garanciakötelezettségek
  33 %
  -át.

7. módosítás

COM(2016) 597 final

1. cikk

Új pont beillesztése az (1) pont után

| A Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| | (2)
     
  Az 5. cikk (1) bekezdése második albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:




  „Az EBB alapokmányának 16. cikkében, valamint az EBB hitelkockázati politikájára vonatkozó iránymutatásaiban meghatározottak szerinti, ESBA-támogatásban részesülő különleges EBB-tevékenységeket is addicionalitást biztosítónak kell tekinteni, amennyiben nyilvánosan dokumentált, hogy piaci hiányosságokkal vagy az optimálistól elmaradó beruházási helyzetekkel foglalkoznak, és ugyanabban az időszakban az EBB, az EBA vagy más meglévő uniós pénzügyi eszköz révén nem lehetett volna őket megvalósítani
  .” |

A Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(2)
     
  Az 5. cikk (1) bekezdése második albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„Az EBB alapokmányának 16. cikkében, valamint az EBB hitelkockázati politikájára vonatkozó iránymutatásaiban meghatározottak szerinti, ESBA-támogatásban részesülő különleges EBB-tevékenységeket is addicionalitást biztosítónak kell tekinteni, amennyiben nyilvánosan dokumentált, hogy piaci hiányosságokkal vagy az optimálistól elmaradó beruházási helyzetekkel foglalkoznak, és ugyanabban az időszakban az EBB, az EBA vagy más meglévő uniós pénzügyi eszköz révén nem lehetett volna őket megvalósítani
  .”

Indokolás

Egy művelet magasabb kockázati profilja nem jelenti az addicionalitás egyetlen kritériumát. Ráadásul az ESBA-támogatásban részesülő különleges EBB-tevékenységekre átláthatósági és dokumentálási követelményeknek kell vonatkozniuk.

8. módosítás

COM(2016) 597 final

1. cikk

A (2) bekezdés a következőképpen módosítandó:

| A Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| Az 5. cikk (1) bekezdésének harmadik albekezdése helyébe a következő szöveg lép: | Az 5. cikk (1) bekezdésének harmadik albekezdése helyébe a következő szöveg lép: |
| „A piaci hiányosságok vagy nem megfelelő beruházási helyzetek hatékonyabb kezelése érdekében az EBB ESBA által támogatott különleges tevékenységeinek olyan jellemzőkkel kell rendelkeznie, mint alárendeltség, kockázatmegosztási eszközökben való részvétel, meghatározott kockázatoknak való kitettség vagy egyéb azonosítható szempontok a II. mellékletben foglaltak szerint.


  Az ESBA olyan EBB-projekteket is támogathat, amelyek kockázata alacsonyabb, mint az EBB különleges tevékenységeire vonatkozó minimális kockázat, amennyiben az e bekezdés első albekezdésében meghatározott addicionalitás biztosítása érdekében szükség van az uniós garancia igénybevételére.




  A két vagy több tagállamot összekapcsoló fizikai infrastruktúrára irányuló, illetve fizikai infrastruktúra vagy fizikai infrastruktúrához kapcsolódó szolgáltatások egy tagállamról legalább egy vagy annál több tagállamra való kiterjesztésére irányuló, ESBA által támogatott
  projektek is addicionalitást biztosítónak tekintendők.”; | „A piaci hiányosságok vagy nem megfelelő beruházási helyzetek
  , valamint a kormányzati kudarcok formái (például a nemzeti határok/szabályozás által okozott korlátok miatti nem megfelelő beruházási helyzetek)
  hatékonyabb kezelése érdekében az EBB ESBA által támogatott különleges tevékenységeinek olyan jellemzőkkel kell rendelkeznie, mint alárendeltség, kockázatmegosztási eszközökben való részvétel, határokon átívelő jellemzők, meghatározott kockázatoknak való kitettség vagy egyéb azonosítható szempontok a II. mellékletben foglaltak szerint.


  A határokon átnyúló együttműködési
  projektek,
  valamint a régióközi együttműködési projektek, különösen a funkcionális régiók között,
  szintén addicionalitást biztosítónak tekintendők.”; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Az 5. cikk (1) bekezdésének harmadik albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

Az 5. cikk (1) bekezdésének harmadik albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„A piaci hiányosságok vagy nem megfelelő beruházási helyzetek hatékonyabb kezelése érdekében az EBB ESBA által támogatott különleges tevékenységeinek olyan jellemzőkkel kell rendelkeznie, mint alárendeltség, kockázatmegosztási eszközökben való részvétel, meghatározott kockázatoknak való kitettség vagy egyéb azonosítható szempontok a II. mellékletben foglaltak szerint.

Az ESBA olyan EBB-projekteket is támogathat, amelyek kockázata alacsonyabb, mint az EBB különleges tevékenységeire vonatkozó minimális kockázat, amennyiben az e bekezdés első albekezdésében meghatározott addicionalitás biztosítása érdekében szükség van az uniós garancia igénybevételére.

A két vagy több tagállamot összekapcsoló fizikai infrastruktúrára irányuló, illetve fizikai infrastruktúra vagy fizikai infrastruktúrához kapcsolódó szolgáltatások egy tagállamról legalább egy vagy annál több tagállamra való kiterjesztésére irányuló, ESBA által támogatott
  projektek is addicionalitást biztosítónak tekintendők.”;

„A piaci hiányosságok vagy nem megfelelő beruházási helyzetek
  , valamint a kormányzati kudarcok formái (például a nemzeti határok/szabályozás által okozott korlátok miatti nem megfelelő beruházási helyzetek)
  hatékonyabb kezelése érdekében az EBB ESBA által támogatott különleges tevékenységeinek olyan jellemzőkkel kell rendelkeznie, mint alárendeltség, kockázatmegosztási eszközökben való részvétel, határokon átívelő jellemzők, meghatározott kockázatoknak való kitettség vagy egyéb azonosítható szempontok a II. mellékletben foglaltak szerint.

A határokon átnyúló együttműködési
  projektek,
  valamint a régióközi együttműködési projektek, különösen a funkcionális régiók között,
  szintén addicionalitást biztosítónak tekintendők.”;

Indokolás

Indokolás

A határokon átnyúló és régióközi együttműködési projektek a magas hozzáadott értékük révén, és tekintet nélkül a jellemzőikre, automatikusan addicionalitást biztosítónak tekintendők. A működés első évében az ESBA nem finanszírozott határokon átnyúló projekteket. A funkcionális régiók jelentősége nyilvánvaló.

9. módosítás

9. módosítás

COM(2016) 597 final

1. cikk

1. cikk

A (4)(d) pont a következőképpen módosítandó:

| A Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| A (12) bekezdés második albekezdésének második mondata helyébe a következő szöveg lép: | A (12) bekezdés második albekezdésének második mondata helyébe a következő szöveg lép: |
| „Az uniós garancia igénybevételét jóváhagyó határozatokat nyilvánosságra kell hozni, és hozzáférhetővé kell tenni, különös tekintettel az addicionalitás kritériumának való megfelelésre.
  A nyilvánosságra hozott határozat nem tartalmazhat bizalmas üzleti adatokat.
  Döntésének meghozatalában a beruházási bizottságot az EBB által rendelkezésre bocsátott dokumentáció segíti.”; | „Az uniós garancia igénybevételét jóváhagyó határozatokat nyilvánosságra kell hozni, és hozzáférhetővé kell tenni, különös tekintettel az addicionalitás kritériumának való megfelelésre.
  A mutatókat tartalmazó eredménytábla, amelyet a műveletek értékelésére használnak, a művelet uniós garanciából való finanszírozásának aláírását követően kerül közzétételre, a bizalmas üzleti adatok kivételével.
  Döntésének meghozatalában a beruházási bizottságot az EBB által rendelkezésre bocsátott dokumentáció segíti.”; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

A (12) bekezdés második albekezdésének második mondata helyébe a következő szöveg lép:

A (12) bekezdés második albekezdésének második mondata helyébe a következő szöveg lép:

„Az uniós garancia igénybevételét jóváhagyó határozatokat nyilvánosságra kell hozni, és hozzáférhetővé kell tenni, különös tekintettel az addicionalitás kritériumának való megfelelésre.
  A nyilvánosságra hozott határozat nem tartalmazhat bizalmas üzleti adatokat.
  Döntésének meghozatalában a beruházási bizottságot az EBB által rendelkezésre bocsátott dokumentáció segíti.”;

A nyilvánosságra hozott határozat nem tartalmazhat bizalmas üzleti adatokat.

„Az uniós garancia igénybevételét jóváhagyó határozatokat nyilvánosságra kell hozni, és hozzáférhetővé kell tenni, különös tekintettel az addicionalitás kritériumának való megfelelésre.
  A mutatókat tartalmazó eredménytábla, amelyet a műveletek értékelésére használnak, a művelet uniós garanciából való finanszírozásának aláírását követően kerül közzétételre, a bizalmas üzleti adatok kivételével.
  Döntésének meghozatalában a beruházási bizottságot az EBB által rendelkezésre bocsátott dokumentáció segíti.”;

A mutatókat tartalmazó eredménytábla, amelyet a műveletek értékelésére használnak, a művelet uniós garanciából való finanszírozásának aláírását követően kerül közzétételre, a bizalmas üzleti adatok kivételével.

Indokolás

Indokolás

A módosítás összhangban van a jogalkotási javaslat (18) preambulumbekezdésével.

10. módosítás

10. módosítás

COM(2016) 597 final

1. cikk

1. cikk

(5)
  (b) pont

(5)

(b) pont

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| b) | a (2) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:
  „Az EBB biztosítja, hogy az infrastruktúra és innováció ablak keretében nyújtott ESBA-finanszírozás legalább 40 %-a olyan projekteket támogat, amelyek komponensei hozzájárulnak az éghajlat-politikához, a COP21 keretében tett vállalásoknak megfelelően. Az irányítóbizottság ezzel kapcsolatban részletes iránymutatást nyújt.”; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

b)

a (2) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:

„Az EBB biztosítja, hogy az infrastruktúra és innováció ablak keretében nyújtott ESBA-finanszírozás legalább 40 %-a olyan projekteket támogat, amelyek komponensei hozzájárulnak az éghajlat-politikához, a COP21 keretében tett vállalásoknak megfelelően. Az irányítóbizottság ezzel kapcsolatban részletes iránymutatást nyújt.”;

| b) | a (2) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:
  „Az EBB biztosítja, hogy az infrastruktúra és innováció ablak keretében nyújtott ESBA-finanszírozás legalább 40 %-a olyan projekteket támogat, amelyek komponensei hozzájárulnak az éghajlat-politikához, a COP21 keretében tett vállalásoknak megfelelően
  , és hogy minden finanszírozásban részesülő infrastruktúra ellenállóbb lesz a katasztrófákkal szemben
  . Az irányítóbizottság ezzel kapcsolatban részletes iránymutatást nyújt.”; |
| --- | --- |

b)

a (2) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:

„Az EBB biztosítja, hogy az infrastruktúra és innováció ablak keretében nyújtott ESBA-finanszírozás legalább 40 %-a olyan projekteket támogat, amelyek komponensei hozzájárulnak az éghajlat-politikához, a COP21 keretében tett vállalásoknak megfelelően
  , és hogy minden finanszírozásban részesülő infrastruktúra ellenállóbb lesz a katasztrófákkal szemben
  . Az irányítóbizottság ezzel kapcsolatban részletes iránymutatást nyújt.”;

, és hogy minden finanszírozásban részesülő infrastruktúra ellenállóbb lesz a katasztrófákkal szemben

11. módosítás

11. módosítás

COM(2016) 597 final

1. cikk

1. cikk

A (8)(a) pont a következőképpen módosítandó:

| A Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| Az (5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „5.   A garanciaalap (2) bekezdésben említett forrásait arra kell felhasználni, hogy a garanciaalap olyan megfelelő szintet (a továbbiakban: célösszeg) érjen el, amely tükrözi az uniós garanciakötelezettség teljes összegét. A célösszeget a teljes uniós garanciakötelezettség
  35 %
  -ában kell meghatározni.”; | Az (5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „5.   A garanciaalap (2) bekezdésben említett forrásait arra kell felhasználni, hogy a garanciaalap olyan megfelelő szintet (a továbbiakban: célösszeg) érjen el, amely tükrözi az uniós garanciakötelezettség teljes összegét. A célösszeget a teljes uniós garanciakötelezettség
  33 %
  -ában kell meghatározni.”; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Az (5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„5.   A garanciaalap (2) bekezdésben említett forrásait arra kell felhasználni, hogy a garanciaalap olyan megfelelő szintet (a továbbiakban: célösszeg) érjen el, amely tükrözi az uniós garanciakötelezettség teljes összegét. A célösszeget a teljes uniós garanciakötelezettség
  35 %
  -ában kell meghatározni.”;

Az (5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„5.   A garanciaalap (2) bekezdésben említett forrásait arra kell felhasználni, hogy a garanciaalap olyan megfelelő szintet (a továbbiakban: célösszeg) érjen el, amely tükrözi az uniós garanciakötelezettség teljes összegét. A célösszeget a teljes uniós garanciakötelezettség
  33 %
  -ában kell meghatározni.”;

Indokolás

Indokolás

Az RB sajnálja a többéves pénzügyi keret félidős értékelését kísérő dokumentumban szereplő, a CEF-közlekedés megerősítése irányuló javaslat és a jelen jogalkotási javaslat által az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz költségvetésének 500 millió eurós csökkentésére irányuló javaslat közötti ellentmondást. A CEF keretein belüli pénzügyi eszközök felhasználatlan pénzügyi forrásainak e csökkentése világosan megmutatja, hogy a CEF projektek kiszorulnak az ESBA által finanszírozott projektek közül. Az RB kinyilvánítja ellenvetését e csökkentéssel kapcsolatban, és javasolja az előirányzott összeg 35 %-ról 33 %-ra történő csökkentését, hogy ne legyen szükség a CEF keretösszegének 500 millió eurós csökkentésére.

12. módosítás

12. módosítás

COM(2016) 597 final

1. cikk

1. cikk

A (9)(b) pont a következőképpen módosítandó:

| A Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| A (2) bekezdés a következőképpen módosul: | A (2) bekezdés a következőképpen módosul: |
| i) | A c) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „c) | a helyi ismeretekre való építés az ESBA által nyújtott támogatás Unió-szerte történő előmozdítása érdekében és ahol lehetséges, a II. melléklet 8. szakaszában említett, az ESBA ágazati és földrajzi diverzifikációs céljához való hozzájárulás az EBB-nek a műveletek kezdeményezéséhez történő segítségnyújtás révén;” |

A Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

A (2) bekezdés a következőképpen módosul:

A (2) bekezdés a következőképpen módosul:

i)

A c) pont helyébe a következő szöveg lép:

„c)

a helyi ismeretekre való építés az ESBA által nyújtott támogatás Unió-szerte történő előmozdítása érdekében és ahol lehetséges, a II. melléklet 8. szakaszában említett, az ESBA ágazati és földrajzi diverzifikációs céljához való hozzájárulás az EBB-nek a műveletek kezdeményezéséhez történő segítségnyújtás révén;”

| i) | A c) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „c) | a
  regionális és
  helyi ismeretekre való építés az ESBA által nyújtott támogatás Unió-szerte történő előmozdítása érdekében és ahol lehetséges, a II. melléklet 8. szakaszában említett, az ESBA ágazati és földrajzi diverzifikációs céljához való hozzájárulás az EBB-nek a műveletek kezdeményezéséhez történő segítségnyújtás révén;” |
| --- | --- | --- |

i)

A c) pont helyébe a következő szöveg lép:

„c)

a
  regionális és
  helyi ismeretekre való építés az ESBA által nyújtott támogatás Unió-szerte történő előmozdítása érdekében és ahol lehetséges, a II. melléklet 8. szakaszában említett, az ESBA ágazati és földrajzi diverzifikációs céljához való hozzájárulás az EBB-nek a műveletek kezdeményezéséhez történő segítségnyújtás révén;”

regionális és

| ii) | Az e) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „e) | proaktív támogatás nyújtása beruházási platformok létrehozásához;” |
| --- | --- | --- |

ii)

Az e) pont helyébe a következő szöveg lép:

„e)

proaktív támogatás nyújtása beruházási platformok létrehozásához;”

| ii) | Az e) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „e) | proaktív támogatás nyújtása beruházási platformok létrehozásához;” |
| --- | --- | --- |

ii)

Az e) pont helyébe a következő szöveg lép:

„e)

proaktív támogatás nyújtása beruházási platformok létrehozásához;”

| iii) | A bekezdés a következő f) ponttal egészül ki:






  „f) | tanácsadás más uniós finanszírozási források (mint pl. az európai strukturális és beruházási alapok, a Horizont 2020 és az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz) ESBA-támogatással való ötvözésével kapcsolatban.”; |
| --- | --- | --- |

iii)

A bekezdés a következő f) ponttal egészül ki:

„f)

tanácsadás más uniós finanszírozási források (mint pl. az európai strukturális és beruházási alapok, a Horizont 2020 és az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz) ESBA-támogatással való ötvözésével kapcsolatban.”;

| iii) | A bekezdés a következő f) ponttal egészül ki:






  „f) | tanácsadás más uniós finanszírozási források (mint pl. az európai strukturális és beruházási alapok, a Horizont 2020 és az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz) ESBA-támogatással való ötvözésével kapcsolatban
  , annak érdekében, hogy a kohéziós politikából következő intézkedések egységes programozásának fényében biztosítani lehessen a beruházások maximális integrációját és szinergiáját
  ”; |
| --- | --- | --- |

iii)

A bekezdés a következő f) ponttal egészül ki:

„f)

tanácsadás más uniós finanszírozási források (mint pl. az európai strukturális és beruházási alapok, a Horizont 2020 és az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz) ESBA-támogatással való ötvözésével kapcsolatban
  , annak érdekében, hogy a kohéziós politikából következő intézkedések egységes programozásának fényében biztosítani lehessen a beruházások maximális integrációját és szinergiáját
  ”;

, annak érdekében, hogy a kohéziós politikából következő intézkedések egységes programozásának fényében biztosítani lehessen a beruházások maximális integrációját és szinergiáját

Indokolás

Indokolás

A módosítás azt kéri, hogy a helyi és regionális hatóságokat szorosabban vonják be az EBTP tanácsadási szolgáltatásaiba. Ennek során figyelembe kell venni mind a regionális, mind a helyi ismereteket. Az ágazati és földrajzi diverzifikációt az irányítóbizottságnak kell figyelembe vennie, nem pedig az EBTP-nek, amint az a II. melléklet 8. szakaszában szerepel.

13. módosítás

13. módosítás

COM(2016) 597 final

1. cikk

1. cikk

A (9)(c) pont a következőképpen módosítandó:

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| Az (5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „5.   Az (1) bekezdésben említett célkitűzés megvalósítása és a helyi szintű tanácsadási segítség nyújtásának megkönnyítése érdekében az EBTP-nek törekednie kell az EBB, a Bizottság, a nemzeti fejlesztési bankok vagy intézmények, valamint az európai strukturális és beruházási alapok irányító hatóságai szakértelmének felhasználására.”; | Az (5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „5.   Az (1) bekezdésben említett célkitűzés megvalósítása és a
  regionális és
  helyi szintű tanácsadási segítség nyújtásának megkönnyítése érdekében az EBTP-nek törekednie kell az EBB, a Bizottság, a nemzeti fejlesztési bankok vagy intézmények, valamint az európai strukturális és beruházási alapok irányító hatóságai szakértelmének felhasználására.”; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Az (5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„5.   Az (1) bekezdésben említett célkitűzés megvalósítása és a helyi szintű tanácsadási segítség nyújtásának megkönnyítése érdekében az EBTP-nek törekednie kell az EBB, a Bizottság, a nemzeti fejlesztési bankok vagy intézmények, valamint az európai strukturális és beruházási alapok irányító hatóságai szakértelmének felhasználására.”;

Az (5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„5.   Az (1) bekezdésben említett célkitűzés megvalósítása és a
  regionális és
  helyi szintű tanácsadási segítség nyújtásának megkönnyítése érdekében az EBTP-nek törekednie kell az EBB, a Bizottság, a nemzeti fejlesztési bankok vagy intézmények, valamint az európai strukturális és beruházási alapok irányító hatóságai szakértelmének felhasználására.”;

Indokolás

Indokolás

Ennek során figyelembe kell venni mind a regionális, mind a helyi ismereteket.

14. módosítás

14. módosítás

COM(2016) 597 final

1. cikk

1. cikk

A (9)(d) pont után új bekezdés illesztendő a szövegbe

| A Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| | (10)
     
  A 16. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:





  „2.
     
  Az EBB – adott esetben az EBA-val együttműködve – éves jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Régiók Európai Bizottságának az EBB e rendelet hatálya alá tartozó finanszírozási és beruházási műveleteiről. A jelentést nyilvánosságra kell hozni és annak tartalmaznia kell a következőket:” |

A Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(10)
     
  A 16. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

(10)

A 16. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„2.
     
  Az EBB – adott esetben az EBA-val együttműködve – éves jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Régiók Európai Bizottságának az EBB e rendelet hatálya alá tartozó finanszírozási és beruházási műveleteiről. A jelentést nyilvánosságra kell hozni és annak tartalmaznia kell a következőket:”

Indokolás

Indokolás

A módosítás azt kéri, hogy az RB szorosabban legyen bevonva az ESBA nyomon követésébe.

15. módosítás

15. módosítás

COM(2016) 597 final

1. cikk

1. cikk

A (9)(d) pont után új bekezdés illesztendő a szövegbe

| A Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| | A 16. cikk 6. bekezdése után új bekezdés illesztendő be a következőképpen:





  „7.
     
  Az EBB jelentéstételi célokra eredménymutatókat dolgoz ki az egyes műveletekhez annak érdekében, hogy az EU-finanszírozás hozzáadott értékének elemzéséhez megbízható alapot biztosítson. E módszertant az irányítóbizottság hagyja jóvá.” |

A Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

A 16. cikk 6. bekezdése után új bekezdés illesztendő be a következőképpen:

A 16. cikk 6. bekezdése után új bekezdés illesztendő be a következőképpen:

„7.
     
  Az EBB jelentéstételi célokra eredménymutatókat dolgoz ki az egyes műveletekhez annak érdekében, hogy az EU-finanszírozás hozzáadott értékének elemzéséhez megbízható alapot biztosítson. E módszertant az irányítóbizottság hagyja jóvá.”

Indokolás

Indokolás

Mutatókat kell kidolgozni, hogy a különböző eszközkészletek összehasonlíthatóak legyenek, az első szakaszban az esb-alapok és az ESBA között.

16. módosítás

16. módosítás

COM(2016) 597 final

1. cikk

1. cikk

A (10)(a) pont a következőképpen módosítandó:

| A Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| a) | A (6) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „6.   A Bizottság 2018. június 30-ig és 2020. június 30-ig jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek
  és
  a Tanácsnak, amely e rendelet független értékelését tartalmazza.”; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

a)

A (6) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„6.   A Bizottság 2018. június 30-ig és 2020. június 30-ig jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek
  és
  a Tanácsnak, amely e rendelet független értékelését tartalmazza.”;

és

| a) | A (6) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „6.   2018. június 30-ig és 2020. június 30-ig a Bizottság egy, e rendelet független értékelését tartalmazó jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak
  , az Európai Központi Banknak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak, a Régiók Európai Bizottságának és az Európai Beruházási Banknak
  ”; |
| --- | --- |

a)

A (6) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„6.   2018. június 30-ig és 2020. június 30-ig a Bizottság egy, e rendelet független értékelését tartalmazó jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak
  , az Európai Központi Banknak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak, a Régiók Európai Bizottságának és az Európai Beruházási Banknak
  ”;

, az Európai Központi Banknak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak, a Régiók Európai Bizottságának és az Európai Beruházási Banknak

Indokolás

Indokolás

Ez a módosítás biztosítja, hogy ugyanazoknak a releváns intézményeknek küldjék el az információkat, mint amelyeknek a 2016. szeptember 14-i, „az Európai Stratégiai Beruházási Alap második szakasza felé” című közleményt küldik.

17. módosítás

17. módosítás

COM(2016) 597 final

1. cikk

1. cikk

Új bekezdés beillesztése a (14) bekezdés után

| A Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| | (15)
     
  A 16. cikk (2) bekezdésének f) pontja helyébe a következő szöveg lép:





  „azon projektek leírása, ahol a más uniós finanszírozási források (mint az esb-alapok, a Horizont 2020 és a CEF) támogatásához ESBA által nyújtott támogatás társul, valamint az egyes forrásokból származó hozzájárulások teljes összege”; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(15)
     
  A 16. cikk (2) bekezdésének f) pontja helyébe a következő szöveg lép:

(15)

A 16. cikk (2) bekezdésének f) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„azon projektek leírása, ahol a más uniós finanszírozási források (mint az esb-alapok, a Horizont 2020 és a CEF) támogatásához ESBA által nyújtott támogatás társul, valamint az egyes forrásokból származó hozzájárulások teljes összege”;

Indokolás

Indokolás

A rendelet 16. cikke (2) bekezdése f) pontjának cseréjével a szöveg következetes lesz az Európai Bizottság által a jelen rendelet 14. cikke (2) bekezdéséhez javasolt módosításával.

18. módosítás

18. módosítás

COM(2016) 597 final

2. cikk

2. cikk

A 2. cikk elhagyása

| A Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| Az 1316/2013/EU rendelet a következőképpen módosul: | |
| (1) | Az 5. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:



  „1.
     
  A 2014 és 2020 közötti időszakban a CEF végrehajtására vonatkozó pénzügyi keretösszeg folyó árakon 29 992 259 000  EUR. Ez az összeg a következőképpen oszlik meg:










  a) | közlekedési ágazat: 23 895 582 000  EUR, ebből 11 305 500 000  EUR-t a Kohéziós Alapból kell átcsoportosítani kizárólag a Kohéziós Alapból támogatható tagállamok általi, e rendelettel összhangban való felhasználásra; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Az 1316/2013/EU rendelet a következőképpen módosul:

Az 1316/2013/EU rendelet a következőképpen módosul:

(1)

(1)

Az 5. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„1.
     
  A 2014 és 2020 közötti időszakban a CEF végrehajtására vonatkozó pénzügyi keretösszeg folyó árakon 29 992 259 000  EUR. Ez az összeg a következőképpen oszlik meg:

„1.

A 2014 és 2020 közötti időszakban a CEF végrehajtására vonatkozó pénzügyi keretösszeg folyó árakon 29 992 259 000  EUR. Ez az összeg a következőképpen oszlik meg:

a)

a)

közlekedési ágazat: 23 895 582 000  EUR, ebből 11 305 500 000  EUR-t a Kohéziós Alapból kell átcsoportosítani kizárólag a Kohéziós Alapból támogatható tagállamok általi, e rendelettel összhangban való felhasználásra;

közlekedési ágazat: 23 895 582 000  EUR, ebből 11 305 500 000  EUR-t a Kohéziós Alapból kell átcsoportosítani kizárólag a Kohéziós Alapból támogatható tagállamok általi, e rendelettel összhangban való felhasználásra;

| b) | távközlési ágazat: 1 091 602 000  EUR; |
| --- | --- |

b)

b)

távközlési ágazat: 1 091 602 000  EUR;

távközlési ágazat: 1 091 602 000  EUR;

| c) | energetikai ágazat: 5 005 075 000  EUR; |
| --- | --- |

c)

c)

energetikai ágazat: 5 005 075 000  EUR;

energetikai ágazat: 5 005 075 000  EUR;

Az említett összegek nem érintik az 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendelet

   (*1)

  szerinti rugalmassági mechanizmus alkalmazását.

Az említett összegek nem érintik az 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendelet

*1

szerinti rugalmassági mechanizmus alkalmazását.

Indokolás

Indokolás

Lásd az 5. módosítást: nem szükséges a CEF keretösszegének csökkentése.

19. módosítás

19. módosítás

COM(2016) 597 final, 1. melléklet

Új pont beillesztése az (1)(a) pont elé

| A Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| | a) | Az a) pontban az ötödik francia bekezdés szövegének helyébe a következő szöveg lép:




  „közszektorbeli szervezetek (akár területi, akár egyéb szervezetek, de ide nem értve az ilyen szervezetekkel végzett, közvetlen tagállami kockázatot eredményező műveleteket), valamint közszektorbeli szervezetekhez hasonló jogalanyok. Az európai területi együttműködési csoportosulásról szóló, 1082/2006 rendelettel összhangban létrehozott európai területi együttműködési csoportosulások

   (*2)

  olyan szervezeteknek tekintendők, amelyek nem eredményeznek közvetlen tagállami kockázatot. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

a)

a)

Az a) pontban az ötödik francia bekezdés szövegének helyébe a következő szöveg lép:

Az a) pontban az ötödik francia bekezdés szövegének helyébe a következő szöveg lép:

„közszektorbeli szervezetek (akár területi, akár egyéb szervezetek, de ide nem értve az ilyen szervezetekkel végzett, közvetlen tagállami kockázatot eredményező műveleteket), valamint közszektorbeli szervezetekhez hasonló jogalanyok. Az európai területi együttműködési csoportosulásról szóló, 1082/2006 rendelettel összhangban létrehozott európai területi együttműködési csoportosulások

   (*2)

  olyan szervezeteknek tekintendők, amelyek nem eredményeznek közvetlen tagállami kockázatot.

„közszektorbeli szervezetek (akár területi, akár egyéb szervezetek, de ide nem értve az ilyen szervezetekkel végzett, közvetlen tagállami kockázatot eredményező műveleteket), valamint közszektorbeli szervezetekhez hasonló jogalanyok. Az európai területi együttműködési csoportosulásról szóló, 1082/2006 rendelettel összhangban létrehozott európai területi együttműködési csoportosulások

*2

olyan szervezeteknek tekintendők, amelyek nem eredményeznek közvetlen tagállami kockázatot.

Indokolás

Indokolás

Az európai területi együttműködési csoportosulás intézkedéseket vagy területi együttműködést hajt végre, uniós finanszírozással vagy anélkül. Azonban tekintettel arra, hogy egy európai területi együttműködési csoportosulás tagjai lehetnek nemzeti, regionális és helyi hatóságok vagy ilyen hatóságok szövetségei, az EBB által biztosított pénzügyi eszközökhöz való hozzáférése korlátozott. Ezért nem tekintendők a közvetlen tagállami kockázattal összefüggésben álló szervezeteknek.

20. módosítás

20. módosítás

COM(2016) 597 final, 1. melléklet

Az (1)(a) pont a következőképpen módosítandó:

| A Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| A b) pont a következő második albekezdéssel egészül ki:

  „Az autópályák ESBA-forrásokból való támogatása elkerülendő, kivéve, ha erre a közlekedés területén kohéziós országokban,
  vagy legalább egy kohéziós országot magában foglaló
  , határon átnyúló közlekedési projektek keretében megvalósítandó magánberuházás támogatására van szükség;” | A b) pont a következő második albekezdéssel egészül ki:

  „Az autópályák ESBA-forrásokból való támogatása elkerülendő, kivéve, ha erre a közlekedés területén kohéziós országokban, vagy határon átnyúló közlekedési projektek keretében megvalósítandó magánberuházás támogatására van szükség;” |

A Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

A b) pont a következő második albekezdéssel egészül ki:

„Az autópályák ESBA-forrásokból való támogatása elkerülendő, kivéve, ha erre a közlekedés területén kohéziós országokban,
  vagy legalább egy kohéziós országot magában foglaló
  , határon átnyúló közlekedési projektek keretében megvalósítandó magánberuházás támogatására van szükség;”

A b) pont a következő második albekezdéssel egészül ki:

„Az autópályák ESBA-forrásokból való támogatása elkerülendő, kivéve, ha erre a közlekedés területén kohéziós országokban, vagy határon átnyúló közlekedési projektek keretében megvalósítandó magánberuházás támogatására van szükség;”

Indokolás

Indokolás

A határon átnyúló közlekedési projektek önmagukban addicionalitást biztosítónak tekintendők, és így nem korlátozódhatnak legalább egy kohéziós ország részvételére.

II.   POLITIKAI AJÁNLÁSOK

II.

POLITIKAI AJÁNLÁSOK

A Régiók Európai Bizottsága

| 1. | megjegyzi, hogy a helyi és regionális hatóságoknak kulcsfontosságú szerepük van a területükön megvalósuló, az innovációt, a növekedést és a munkahelyteremtést ösztönző további beruházások feltárásában, tervezésében és támogatásában; |
| --- | --- |

1.

megjegyzi, hogy a helyi és regionális hatóságoknak kulcsfontosságú szerepük van a területükön megvalósuló, az innovációt, a növekedést és a munkahelyteremtést ösztönző további beruházások feltárásában, tervezésében és támogatásában;

| 2. | leszögezi, hogy az ESBA az európai beruházási terv fontos eleme, és ezért üdvözli, hogy mind az időtartamát, mind pedig pénzügyi kapacitását tekintve annak kibővítését javasolják. Úgy véli, hogy ahhoz, hogy az ESBA még inkább sikeres legyen, tovább kellene pontosítani, hogy az európai strukturális és beruházási alapok révén milyen szinergiák vannak az európai kohéziós politikával, illetve azokat el kellene mélyíteni.. Az ESBA és az európai strukturális és beruházási alapok nem versenyezhetnek egymással az uniós költségvetési forrásokért vagy a tagállami társfinanszírozásra vonatkozó számviteli szabályok szempontjából; |
| --- | --- |

2.

leszögezi, hogy az ESBA az európai beruházási terv fontos eleme, és ezért üdvözli, hogy mind az időtartamát, mind pedig pénzügyi kapacitását tekintve annak kibővítését javasolják. Úgy véli, hogy ahhoz, hogy az ESBA még inkább sikeres legyen, tovább kellene pontosítani, hogy az európai strukturális és beruházási alapok révén milyen szinergiák vannak az európai kohéziós politikával, illetve azokat el kellene mélyíteni.. Az ESBA és az európai strukturális és beruházási alapok nem versenyezhetnek egymással az uniós költségvetési forrásokért vagy a tagállami társfinanszírozásra vonatkozó számviteli szabályok szempontjából;

| 3. | megjegyzi, hogy az Európai Stratégiai Beruházási Alap egy éve működik, és bár eredményeket ér el a jóváhagyott projektek számát és összegét illetően, ezek földrajzi eloszlása egyenlőtlen; |
| --- | --- |

3.

megjegyzi, hogy az Európai Stratégiai Beruházási Alap egy éve működik, és bár eredményeket ér el a jóváhagyott projektek számát és összegét illetően, ezek földrajzi eloszlása egyenlőtlen;

| 4. | üdvözli annak lehetőségét, hogy jogalkotási módosításokat és politikai ajánlásokat terjeszthet elő a városok és régiók ESBA-val kapcsolatos kezdeti tapasztalatai alapján, és így nyomon követheti az ESBA-ról a Claude Gewerc főelőadó által 2015 áprilisában készített első RB-véleményt; |
| --- | --- |

4.

üdvözli annak lehetőségét, hogy jogalkotási módosításokat és politikai ajánlásokat terjeszthet elő a városok és régiók ESBA-val kapcsolatos kezdeti tapasztalatai alapján, és így nyomon követheti az ESBA-ról a Claude Gewerc főelőadó által 2015 áprilisában készített első RB-véleményt;

| 5. | emlékeztet arra, hogy az ESBA-rendelet 18. cikkének (6) és (7) bekezdése javasolja az ESBA-rendelet 2018. július 5-ig történő módosítását, és azt kéri, hogy a javaslatot támasszák alá egy független értékeléssel arról, hogy az ESBA eléri-e célkitűzéseit, és indokolt-e fenntartani egy beruházástámogatási rendszert. A 2015/1017/EU rendelet alkalmazását vizsgáló független értékelésen még dolgoztak a külső szakértők (és azt csak 2016. november 14-én ismertették), amikor az Európai Bizottság közzétette az ESBA időtartamának meghosszabbításáról szóló javaslatát. Emellett megjegyzi azt is, hogy az Európai Bizottság mindhárom értékelésre utalt 2016. november 29-i közleményében, amelyben elismerte az ESBA és az EBTP sikerét. Ugyanakkor sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a javaslathoz nem mellékeltek sem hatásvizsgálatot (ahogy azt a minőségi jogalkotásról szóló 2015. május 19-i, COM(2015) 215 sz. program kérte), sem pedig előzetes értékeléseket a pénzügyi programokról (ahogy azt a költségvetési rendelet 30. és 140. cikke kérte); |
| --- | --- |

5.

emlékeztet arra, hogy az ESBA-rendelet 18. cikkének (6) és (7) bekezdése javasolja az ESBA-rendelet 2018. július 5-ig történő módosítását, és azt kéri, hogy a javaslatot támasszák alá egy független értékeléssel arról, hogy az ESBA eléri-e célkitűzéseit, és indokolt-e fenntartani egy beruházástámogatási rendszert. A 2015/1017/EU rendelet alkalmazását vizsgáló független értékelésen még dolgoztak a külső szakértők (és azt csak 2016. november 14-én ismertették), amikor az Európai Bizottság közzétette az ESBA időtartamának meghosszabbításáról szóló javaslatát. Emellett megjegyzi azt is, hogy az Európai Bizottság mindhárom értékelésre utalt 2016. november 29-i közleményében, amelyben elismerte az ESBA és az EBTP sikerét. Ugyanakkor sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a javaslathoz nem mellékeltek sem hatásvizsgálatot (ahogy azt a minőségi jogalkotásról szóló 2015. május 19-i, COM(2015) 215 sz. program kérte), sem pedig előzetes értékeléseket a pénzügyi programokról (ahogy azt a költségvetési rendelet 30. és 140. cikke kérte);

| 6. | tekintettel az Európai Számvevőszék „EFSI: an early proposal to extend and expand” című véleményére és különösen a dokumentum 61. és 62. pontjában tett észrevételekre, az RB egyetért azzal, hogy egyértelműsíteni kell az állami támogatásokra vonatkozó szabályok alkalmazását azoknál a projekteknél, amelyeknél az ESBA-finanszírozást a strukturális alapokból származó finanszírozással kombinálják. A koherencia érdekében kéri, hogy rendelkezzenek arról, hogy ez utóbbi projektek se tartozzanak az állami támogatás alá; |
| --- | --- |

6.

tekintettel az Európai Számvevőszék „EFSI: an early proposal to extend and expand” című véleményére és különösen a dokumentum 61. és 62. pontjában tett észrevételekre, az RB egyetért azzal, hogy egyértelműsíteni kell az állami támogatásokra vonatkozó szabályok alkalmazását azoknál a projekteknél, amelyeknél az ESBA-finanszírozást a strukturális alapokból származó finanszírozással kombinálják. A koherencia érdekében kéri, hogy rendelkezzenek arról, hogy ez utóbbi projektek se tartozzanak az állami támogatás alá;

| 7. | emlékeztet a javaslat és a többéves pénzügyi keret félidős értékelése közötti kölcsönös függőségre, és arra, hogy a különböző, már létező finanszírozási programok, például a Horizont 2020, az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz stb. sérelme nélkül a félidős értékelés keretében pénzügyi források rendelkezésre bocsátására van szükség; ugyanakkor ellenzi az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz költségvetési forrásainak átcsoportosítását; |
| --- | --- |

7.

emlékeztet a javaslat és a többéves pénzügyi keret félidős értékelése közötti kölcsönös függőségre, és arra, hogy a különböző, már létező finanszírozási programok, például a Horizont 2020, az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz stb. sérelme nélkül a félidős értékelés keretében pénzügyi források rendelkezésre bocsátására van szükség; ugyanakkor ellenzi az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz költségvetési forrásainak átcsoportosítását;

| 8. | felhívja a figyelmet arra, hogy az ESBA meghosszabbításának nem lehet az a hosszú távú célja, hogy helyettesítse a létező európai támogatási formákat; |
| --- | --- |

8.

felhívja a figyelmet arra, hogy az ESBA meghosszabbításának nem lehet az a hosszú távú célja, hogy helyettesítse a létező európai támogatási formákat;

| 9. | megelégedésére szolgál, hogy az ESBA nagyobb része irányul majd a kkv-k finanszírozáshoz való hozzáférésének javítására, és rámutat, hogy a kis léptékű helyi projektek is élhetnek az Európai Stratégiai Beruházási Alap kínálta lehetőségekkel. E tekintetben a helyi önkormányzatok számára nyújtott technikai támogatás és tanácsadás alapvetően fontos; |
| --- | --- |

9.

megelégedésére szolgál, hogy az ESBA nagyobb része irányul majd a kkv-k finanszírozáshoz való hozzáférésének javítására, és rámutat, hogy a kis léptékű helyi projektek is élhetnek az Európai Stratégiai Beruházási Alap kínálta lehetőségekkel. E tekintetben a helyi önkormányzatok számára nyújtott technikai támogatás és tanácsadás alapvetően fontos;

| 10. | megelégedésére szolgál, hogy az éghajlat-politikával (COP21), a mezőgazdasággal, a halászattal és az akvakultúrával foglalkozó projektekre vonatkozó jogosultsági kritériumok megerősítésre kerültek és egyértelműbbek lettek; |
| --- | --- |

10.

megelégedésére szolgál, hogy az éghajlat-politikával (COP21), a mezőgazdasággal, a halászattal és az akvakultúrával foglalkozó projektekre vonatkozó jogosultsági kritériumok megerősítésre kerültek és egyértelműbbek lettek;

| 11. | javasolja az EBB számára, hogy hivatkozzon a statisztikai célú területi egységek nómenklatúrájának (NUTS) létrehozásáról szóló rendeletre (1) a régiókról szóló jelentések esetén. Emellett az RB határozottan javasolja a KPI-ról és KMI-ról szóló jelentések kedvezményezettek és régiók szerinti bontását a NUTS II szintjén; |
| --- | --- |

11.

javasolja az EBB számára, hogy hivatkozzon a statisztikai célú területi egységek nómenklatúrájának (NUTS) létrehozásáról szóló rendeletre (1) a régiókról szóló jelentések esetén. Emellett az RB határozottan javasolja a KPI-ról és KMI-ról szóló jelentések kedvezményezettek és régiók szerinti bontását a NUTS II szintjén;

1

| 12. | üdvözli a műveletek kiválasztásával kapcsolatos átláthatóság fokozására irányuló javaslatot, az aláírt műveletekre vonatkozó, nem bizalmas jellegű információknak a mutatókat tartalmazó eredménytáblán történő nyilvánosságra hozatala által. Ennek az intézkedésnek egyaránt kell vonatkoznia az infrastruktúra és innováció fejlesztésére és a kkv-k támogatására; arra kéri továbbá a projektek kiválasztásáért felelős beruházási bizottságot, hogy konzultáljon a helyi és regionális önkormányzatokkal a hatáskörükhöz kapcsolódó projektekről; |
| --- | --- |

12.

üdvözli a műveletek kiválasztásával kapcsolatos átláthatóság fokozására irányuló javaslatot, az aláírt műveletekre vonatkozó, nem bizalmas jellegű információknak a mutatókat tartalmazó eredménytáblán történő nyilvánosságra hozatala által. Ennek az intézkedésnek egyaránt kell vonatkoznia az infrastruktúra és innováció fejlesztésére és a kkv-k támogatására; arra kéri továbbá a projektek kiválasztásáért felelős beruházási bizottságot, hogy konzultáljon a helyi és regionális önkormányzatokkal a hatáskörükhöz kapcsolódó projektekről;

| 13. | kéri, hogy a Régiók Európai Bizottsága szorosabban legyen bevonva a jelentéstételi és nyomonkövetési folyamatokba, lehetővé téve számára, hogy kifejezze véleményét és értékelje az ESBA-műveleteket, az EBTP-tevékenységeket és a helyi és regionális hatóságokkal való együttműködést; |
| --- | --- |

13.

kéri, hogy a Régiók Európai Bizottsága szorosabban legyen bevonva a jelentéstételi és nyomonkövetési folyamatokba, lehetővé téve számára, hogy kifejezze véleményét és értékelje az ESBA-műveleteket, az EBTP-tevékenységeket és a helyi és regionális hatóságokkal való együttműködést;

| 14. | rámutat, hogy az ESBA egy, a piaci hiányosságok formáinak és a kormányzati kudarcok formáinak (például a nemzeti határok/szabályozás által okozott korlátok miatti nem megfelelő beruházási helyzetek) kezelésére szolgáló eszköznek tekintendő; Az ESBA-t nem szabad olyan eszközként felfogni, amely életképtelen projektek finanszírozására szolgál; |
| --- | --- |

14.

rámutat, hogy az ESBA egy, a piaci hiányosságok formáinak és a kormányzati kudarcok formáinak (például a nemzeti határok/szabályozás által okozott korlátok miatti nem megfelelő beruházási helyzetek) kezelésére szolgáló eszköznek tekintendő; Az ESBA-t nem szabad olyan eszközként felfogni, amely életképtelen projektek finanszírozására szolgál;

| 15. | tudomásul veszi az addicionalitás meghatározásával kapcsolatos problémákat, és javasolja a meghatározás tisztázását, valamint a műveletek magas kockázati profiljára vonatkozó fogalom, mint az addicionalitás kritériumának finomítását; |
| --- | --- |

15.

tudomásul veszi az addicionalitás meghatározásával kapcsolatos problémákat, és javasolja a meghatározás tisztázását, valamint a műveletek magas kockázati profiljára vonatkozó fogalom, mint az addicionalitás kritériumának finomítását;

| 16. | tudomásul veszi az Európai Számvevőszék által kiadott jelentést, amely megállapítja, hogy az ESBA-projektek addicionalitását védeni kell, és ezért rámutat arra, hogy az ESBA céljának azon beruházások támogatásának kell lennie, amelyeket az EBB nem tudott volna végrehajtani az ESBA támogatása nélkül; |
| --- | --- |

16.

tudomásul veszi az Európai Számvevőszék által kiadott jelentést, amely megállapítja, hogy az ESBA-projektek addicionalitását védeni kell, és ezért rámutat arra, hogy az ESBA céljának azon beruházások támogatásának kell lennie, amelyeket az EBB nem tudott volna végrehajtani az ESBA támogatása nélkül;

| 17. | hangsúlyozza, hogy az ESBA-projekteknek addicionálisnak kell lenniük. Ebben segít az információk nyilvánosságra hozatala a mutatókat tartalmazó eredménytáblán, amint a projektek aláírásra kerültek; |
| --- | --- |

17.

hangsúlyozza, hogy az ESBA-projekteknek addicionálisnak kell lenniük. Ebben segít az információk nyilvánosságra hozatala a mutatókat tartalmazó eredménytáblán, amint a projektek aláírásra kerültek;

| 18. | megjegyzi, hogy tekintettel a határokon átnyúló projektek magas európai uniós hozzáadott értékére, az ilyen projektek automatikusan addicionalitást biztosítónak tekintendők; |
| --- | --- |

18.

megjegyzi, hogy tekintettel a határokon átnyúló projektek magas európai uniós hozzáadott értékére, az ilyen projektek automatikusan addicionalitást biztosítónak tekintendők;

| 19. | elismeri az ESBA egyéb EU-alapokkal (mint az esb-alapok, a Horizont 2020 és a CEF) való kombinálásának lehetőségét, és megismétli a stratégiai koordináció és a különböző eszközök közötti szinergiák ösztönzését szolgáló külön nyomon követés jelentőségét e tekintetben. Ezzel kapcsolatban nemcsak az a fontos, hogy az uniós szolgálatok és különösen az Európai Bizottság különféle programvezetői tudjanak erről a lehetőségről, hanem az is, hogy általában a lakosságot, konkrétan a kkv-kat és a tagállami, regionális és helyi közigazgatási szerveket tájékoztassák arról, hogy maximálisan ki kell aknázni a meglévő szinergiákat, és hogy ez hogyan lehetséges; |
| --- | --- |

19.

elismeri az ESBA egyéb EU-alapokkal (mint az esb-alapok, a Horizont 2020 és a CEF) való kombinálásának lehetőségét, és megismétli a stratégiai koordináció és a különböző eszközök közötti szinergiák ösztönzését szolgáló külön nyomon követés jelentőségét e tekintetben. Ezzel kapcsolatban nemcsak az a fontos, hogy az uniós szolgálatok és különösen az Európai Bizottság különféle programvezetői tudjanak erről a lehetőségről, hanem az is, hogy általában a lakosságot, konkrétan a kkv-kat és a tagállami, regionális és helyi közigazgatási szerveket tájékoztassák arról, hogy maximálisan ki kell aknázni a meglévő szinergiákat, és hogy ez hogyan lehetséges;

| 20. | rámutat, hogy a helyi és regionális hatóságoknak nagyobb egyértelműségre és további iránymutatásra van szükségük az ESBA egyéb EU-alapokkal való kombinálásának módjával kapcsolatban, különösen az állami támogatási szabályok alkalmazására és a kettős finanszírozás tilalmára tekintettel; |
| --- | --- |

20.

rámutat, hogy a helyi és regionális hatóságoknak nagyobb egyértelműségre és további iránymutatásra van szükségük az ESBA egyéb EU-alapokkal való kombinálásának módjával kapcsolatban, különösen az állami támogatási szabályok alkalmazására és a kettős finanszírozás tilalmára tekintettel;

| 21. | rámutat, hogy az ESBA és az egyéb EU-alapok használatának, ideértve az esb-alapokat is, kiegészítő célkitűzésekre kell irányulniuk; |
| --- | --- |

21.

rámutat, hogy az ESBA és az egyéb EU-alapok használatának, ideértve az esb-alapokat is, kiegészítő célkitűzésekre kell irányulniuk;

| 22. | ismételten kéri, hogy a helyi és regionális önkormányzatoknak a strukturális alapok és a Kohéziós Alap támogatásával megvalósított beruházásait ne vegyék figyelembe az egyes országok költségvetési hiányára és államadósságára vonatkozó uniós kalkulációkban; |
| --- | --- |

22.

ismételten kéri, hogy a helyi és regionális önkormányzatoknak a strukturális alapok és a Kohéziós Alap támogatásával megvalósított beruházásait ne vegyék figyelembe az egyes országok költségvetési hiányára és államadósságára vonatkozó uniós kalkulációkban;

| 23. | elismeri, hogy a nemzeti fejlesztési bankoknak és beruházási platformoknak kulcsfontosságú szerepük van az ESBA végrehajtásában, különösen a regionális és helyi hatóságokkal való együttműködést illetően; |
| --- | --- |

23.

elismeri, hogy a nemzeti fejlesztési bankoknak és beruházási platformoknak kulcsfontosságú szerepük van az ESBA végrehajtásában, különösen a regionális és helyi hatóságokkal való együttműködést illetően;

| 24. | felkéri az EBB-t, hogy biztosítson információkat az ESBA-projektekről helyi és regionális szinten annak érdekében, hogy szorosan bevonják a helyi és regionális hatóságokat az ESBA-projektek létrehozásába és támogatásába; |
| --- | --- |

24.

felkéri az EBB-t, hogy biztosítson információkat az ESBA-projektekről helyi és regionális szinten annak érdekében, hogy szorosan bevonják a helyi és regionális hatóságokat az ESBA-projektek létrehozásába és támogatásába;

| 25. | mindenképpen reméli, hogy már a 2014–2020-as programozási időszakban gondoskodnak az ESBA-intézkedések maximális szinergiájáról és funkcionális integrációjáról a kohéziós politika keretében, többek között azért, hogy a leghátrányosabb helyzetű területek számára is biztosítani lehessen a megfelelő területi egyensúlyt; |
| --- | --- |

25.

mindenképpen reméli, hogy már a 2014–2020-as programozási időszakban gondoskodnak az ESBA-intézkedések maximális szinergiájáról és funkcionális integrációjáról a kohéziós politika keretében, többek között azért, hogy a leghátrányosabb helyzetű területek számára is biztosítani lehessen a megfelelő területi egyensúlyt;

| 26. | szeretne együttműködni az Európai Bizottsággal és az EBB-vel, az európai beruházási tervről szóló kommunikáció további javítása érdekében, és ezért üdvözli a 2016-os „A régiók és városok európai hete” alatt elindított egyablakos ügyintézés megközelítést. Bár a helyi és regionális hatóságoknak döntő szerepük van az ESBA sikeres végrehajtásában, javítani kell az ismertséget; |
| --- | --- |

26.

szeretne együttműködni az Európai Bizottsággal és az EBB-vel, az európai beruházási tervről szóló kommunikáció további javítása érdekében, és ezért üdvözli a 2016-os „A régiók és városok európai hete” alatt elindított egyablakos ügyintézés megközelítést. Bár a helyi és regionális hatóságoknak döntő szerepük van az ESBA sikeres végrehajtásában, javítani kell az ismertséget;

| 27. | tudomásul veszi az ESBA-műveletek földrajzi és ágazati kiegyensúlyozatlanságainak kezelésére irányuló javaslatot, a jogosult műveletek kiterjesztett listájával és az Európai Beruházási Tanácsadó Platform fokozott szerepével. A kapacitásépítés, a proaktív tanácsadási munkák és projektek támogatására és kezdeményezésére irányuló, a helyi és regionális hatóságokkal való szoros együttműködés kulcsfontosságúak az ESBA-műveletek arányos elosztásának biztosítása szempontjából. A lehetséges kedvezményezettek hozzáférési szintjének meghatározásakor figyelembe kell venni az adott tagállam, illetve régió körülményeit, nehogy az egyenlőtlenségek megszilárduljanak vagy még tovább nőjenek; |
| --- | --- |

27.

tudomásul veszi az ESBA-műveletek földrajzi és ágazati kiegyensúlyozatlanságainak kezelésére irányuló javaslatot, a jogosult műveletek kiterjesztett listájával és az Európai Beruházási Tanácsadó Platform fokozott szerepével. A kapacitásépítés, a proaktív tanácsadási munkák és projektek támogatására és kezdeményezésére irányuló, a helyi és regionális hatóságokkal való szoros együttműködés kulcsfontosságúak az ESBA-műveletek arányos elosztásának biztosítása szempontjából. A lehetséges kedvezményezettek hozzáférési szintjének meghatározásakor figyelembe kell venni az adott tagállam, illetve régió körülményeit, nehogy az egyenlőtlenségek megszilárduljanak vagy még tovább nőjenek;

| 28. | hangsúlyozza, hogy az ESBA stratégiai iránymutatásaiban meghatározott földrajzi és ágazati koncentrációs határértékeknek a kezdeti beruházási időszak után kizárólag iránymutatási célokból kell fennmaradniuk, és semmiképpen sem lehetnek kötelezőek a műveletek kiválasztására vonatkozóan; |
| --- | --- |

28.

hangsúlyozza, hogy az ESBA stratégiai iránymutatásaiban meghatározott földrajzi és ágazati koncentrációs határértékeknek a kezdeti beruházási időszak után kizárólag iránymutatási célokból kell fennmaradniuk, és semmiképpen sem lehetnek kötelezőek a műveletek kiválasztására vonatkozóan;

| 29. | szorgalmazza, hogy az infrastrukturális ESBA-beruházások legyenek ellenállóképesek a katasztrófákkal szemben, biztosítandó az infrastruktúra hosszú távú tartósságát és az emberélet biztonságát; |
| --- | --- |

29.

szorgalmazza, hogy az infrastrukturális ESBA-beruházások legyenek ellenállóképesek a katasztrófákkal szemben, biztosítandó az infrastruktúra hosszú távú tartósságát és az emberélet biztonságát;

| 30. | megjegyzi, hogy a jogalkotási javaslat összeegyeztethető a szubszidiaritás és az arányosság elvével. |
| --- | --- |

30.

megjegyzi, hogy a jogalkotási javaslat összeegyeztethető a szubszidiaritás és az arányosság elvével.

Kelt Brüsszelben, 2016. december 7-én.

a Régiók Európai Bizottsága elnöke

Markku MARKKULA

---

(1)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. december 11-i 1316/2013/EU rendelete az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz létrehozásáról, a 913/2010/EU rendelet módosításáról és a 680/2007/EK és 67/2010/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 348., 2013.12.20., 129. o.).

1

Az Európai Parlament és a Tanács 2013. december 11-i 1316/2013/EU rendelete az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz létrehozásáról, a 913/2010/EU rendelet módosításáról és a 680/2007/EK és 67/2010/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 348., 2013.12.20., 129. o.).

(1)  Az Európai Parlament és a Tanács 1059/2003/EK rendelete (2003. május 26.) a statisztikai célú területi egységek nómenklatúrájának (NUTS) létrehozásáról (HL L 154., 2003.6.21., 1. o.).

1

---

| 9.6.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 185/75 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 185/75

---

A Régiók Európai Bizottsága véleménye – A munkavállalók kiküldetéséről szóló irányelv módosítás

(2017/C 185/10)

| Előadó: | Yoomi RENSTRÖM (SE/PES), Ovanåker képviselő-testületének tagja |
| --- | --- |
| Referenciaszöveg: | Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a munkavállalók szolgáltatások nyújtása keretében történő kiküldetéséről szóló, 1996. december 16-i 96/71/EK európai parlamenti tanácsi irányelv módosításáról
  COM(2016) 128 final |

Előadó:

Yoomi RENSTRÖM (SE/PES), Ovanåker képviselő-testületének tagja

Referenciaszöveg:

Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a munkavállalók szolgáltatások nyújtása keretében történő kiküldetéséről szóló, 1996. december 16-i 96/71/EK európai parlamenti tanácsi irányelv módosításáról

COM(2016) 128 final

I.   MÓDOSÍTÁSOKRA VONATKOZÓ AJÁNLÁSOK

1. módosítás

Irányelvjavaslat

(4) preambulumbekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| Csaknem húsz évvel az irányelv elfogadása után meg kell vizsgálni, hogy a munkavállalók kiküldetéséről szóló irányelv továbbra is megfelelő egyensúlyt teremt-e a szolgáltatásnyújtás szabadságának előmozdítására és a kiküldött munkavállalók jogainak védelmére vonatkozó igények között. | Csaknem húsz évvel az irányelv elfogadása után meg kell vizsgálni, hogy a munkavállalók kiküldetéséről szóló irányelv továbbra is megfelelő egyensúlyt teremt-e a szolgáltatásnyújtás szabadságának előmozdítására és a kiküldött munkavállalók jogainak védelmére vonatkozó igények között.
  A kiküldetés semmiképpen sem vezethet oda, hogy a kiküldött munkavállaló rosszabbul jár, mint a fogadó tagállambeli munkavállalók. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Csaknem húsz évvel az irányelv elfogadása után meg kell vizsgálni, hogy a munkavállalók kiküldetéséről szóló irányelv továbbra is megfelelő egyensúlyt teremt-e a szolgáltatásnyújtás szabadságának előmozdítására és a kiküldött munkavállalók jogainak védelmére vonatkozó igények között.

Csaknem húsz évvel az irányelv elfogadása után meg kell vizsgálni, hogy a munkavállalók kiküldetéséről szóló irányelv továbbra is megfelelő egyensúlyt teremt-e a szolgáltatásnyújtás szabadságának előmozdítására és a kiküldött munkavállalók jogainak védelmére vonatkozó igények között.
  A kiküldetés semmiképpen sem vezethet oda, hogy a kiküldött munkavállaló rosszabbul jár, mint a fogadó tagállambeli munkavállalók.

2. módosítás

Irányelvjavaslat

(8) preambulumbekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| Egyes külföldi kirendelések hosszú időtartamára tekintettel rendelkezni kell arról, hogy
  24
  hónapnál tovább tartó kiküldetés esetén a
  munkavégzés helye szerinti ország tekintendő a
  fogadó
  tagállamnak
  . A Róma I. rendeletben foglalt elvnek megfelelően
  tehát a fogadó tagállamok jogát kell alkalmazni az ilyen kiküldött munkavállalók munkaszerződésére
  , ha a felek nem választottak más alkalmazandó jogot. Eltérő jogválasztás esetén azonban a munkavállaló ennek következtében nem fosztható meg attól a védelemtől, amelyet olyan rendelkezések biztosítanak számára, amelyektől a fogadó tagállam joga szerint megállapodással sem lehet eltérni. Ezt a külföldi kirendelés kezdetétől alkalmazni kell minden olyan esetben, amikor a kirendelést
  24
  hónaposnál hosszabbra tervezik, valamint a
  24
  hónapot követő első naptól, amennyiben a kirendelés ténylegesen meghaladja ezt az időtartamot. Ez a szabály nem érinti a más tagállam területére munkavállalókat kiküldő vállalkozásoknak azt a jogát, hogy a szolgáltatásnyújtás szabadságára hivatkozzanak olyan körülmények között, amikor a kiküldetés meghaladja a
  24
  hónapot.
  A cél pusztán a Róma I. rendelet alkalmazásával jogbiztonság teremtése egy konkrét helyzet tekintetében, az említett rendeletet bármilyen módosítása nélkül. A munkavállaló különösen igénybe veheti majd a Róma I. rendelet szerinti védelmet és előnyöket. | Egyes külföldi kirendelések hosszú időtartamára tekintettel rendelkezni kell arról, hogy
  12
  hónapnál tovább tartó kiküldetés esetén a fogadó
  tagállam jogát kell a munkavégzésre alkalmazni
  . A Róma I. rendeletben foglalt elvnek megfelelően
  ez a jog érvényes
  , ha a felek nem választottak más alkalmazandó jogot. Eltérő jogválasztás esetén azonban a munkavállaló ennek következtében nem fosztható meg attól a védelemtől, amelyet olyan rendelkezések biztosítanak számára, amelyektől a fogadó tagállam joga szerint megállapodással sem lehet eltérni. Ezt a külföldi kirendelés kezdetétől alkalmazni kell minden olyan esetben, amikor a kirendelést
  12
  hónaposnál hosszabbra tervezik, valamint a
  12
  hónapot követő első naptól, amennyiben a kirendelés ténylegesen meghaladja ezt az időtartamot. Ez a szabály nem érinti a más tagállam területére munkavállalókat kiküldő vállalkozásoknak azt a jogát, hogy a szolgáltatásnyújtás szabadságára hivatkozzanak olyan körülmények között, amikor a kiküldetés meghaladja a
  12
  hónapot. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Egyes külföldi kirendelések hosszú időtartamára tekintettel rendelkezni kell arról, hogy
  24
  hónapnál tovább tartó kiküldetés esetén a
  munkavégzés helye szerinti ország tekintendő a
  fogadó
  tagállamnak
  . A Róma I. rendeletben foglalt elvnek megfelelően
  tehát a fogadó tagállamok jogát kell alkalmazni az ilyen kiküldött munkavállalók munkaszerződésére
  , ha a felek nem választottak más alkalmazandó jogot. Eltérő jogválasztás esetén azonban a munkavállaló ennek következtében nem fosztható meg attól a védelemtől, amelyet olyan rendelkezések biztosítanak számára, amelyektől a fogadó tagállam joga szerint megállapodással sem lehet eltérni. Ezt a külföldi kirendelés kezdetétől alkalmazni kell minden olyan esetben, amikor a kirendelést
  24
  hónaposnál hosszabbra tervezik, valamint a
  24
  hónapot követő első naptól, amennyiben a kirendelés ténylegesen meghaladja ezt az időtartamot. Ez a szabály nem érinti a más tagállam területére munkavállalókat kiküldő vállalkozásoknak azt a jogát, hogy a szolgáltatásnyújtás szabadságára hivatkozzanak olyan körülmények között, amikor a kiküldetés meghaladja a
  24
  hónapot.
  A cél pusztán a Róma I. rendelet alkalmazásával jogbiztonság teremtése egy konkrét helyzet tekintetében, az említett rendeletet bármilyen módosítása nélkül. A munkavállaló különösen igénybe veheti majd a Róma I. rendelet szerinti védelmet és előnyöket.

Egyes külföldi kirendelések hosszú időtartamára tekintettel rendelkezni kell arról, hogy
  12
  hónapnál tovább tartó kiküldetés esetén a fogadó
  tagállam jogát kell a munkavégzésre alkalmazni
  . A Róma I. rendeletben foglalt elvnek megfelelően
  ez a jog érvényes
  , ha a felek nem választottak más alkalmazandó jogot. Eltérő jogválasztás esetén azonban a munkavállaló ennek következtében nem fosztható meg attól a védelemtől, amelyet olyan rendelkezések biztosítanak számára, amelyektől a fogadó tagállam joga szerint megállapodással sem lehet eltérni. Ezt a külföldi kirendelés kezdetétől alkalmazni kell minden olyan esetben, amikor a kirendelést
  12
  hónaposnál hosszabbra tervezik, valamint a
  12
  hónapot követő első naptól, amennyiben a kirendelés ténylegesen meghaladja ezt az időtartamot. Ez a szabály nem érinti a más tagállam területére munkavállalókat kiküldő vállalkozásoknak azt a jogát, hogy a szolgáltatásnyújtás szabadságára hivatkozzanak olyan körülmények között, amikor a kiküldetés meghaladja a
  12
  hónapot.

Indokolás

Az időtartam, amelyet követően az európai bizottsági javaslat értelmében kiküldetés esetén teljes mértékben a fogadó tagállam jogát kell alkalmazni a munkavégzésre, annak az időtartamnak felel meg, amelyet a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló 883/2004/EK rendelet 12. cikke határoz meg. Ennek értelmében a fogadó tagállam jogát kell alkalmazni, amennyiben a munkavállaló várhatóan 24 hónapot tölt kiküldetésben.

A 883/2004/EK rendelet célja lényegében az, hogy az adott tagállamok szociális biztonsági rendszere szerint megossza a tagállamok között az uniós polgároknak járó juttatásokkal kapcsolatos felelősséget. A kiküldetésről szóló irányelv a kiküldött munkavállalók védelméről és a szolgáltatások szabad mozgásának elősegítéséről szól. Az RB szerint nem feltétlenül szükséges összehangolni egymással ezt a két, a fenti jogszabályok által előírt időtartamot pusztán azért, mert mindkettő olyan helyzetre vonatkozik, amikor uniós polgárok ideiglenesen bizonyos tagállamban tartózkodnak és ott munkát végeznek.

Az RB szerint le kellene rövidíteni azt az időtartamot, amelyet követően kiküldetés esetén teljes mértékben a fogadó tagállam jogát kell alkalmazni a munkavállalásra. Az RB szerint egy előreláthatóan vagy ténylegesen 12 hónapig tartó kiküldetés jelenti a megfelelő időtartamot, illetve határidőt arra, hogy teljes mértékben a fogadó tagállam jogát alkalmazzák a munkavállalásra, ennyi idő esetén lehet ugyanis abból kiindulni, hogy megfelelő kapcsolat alakul ki a kiküldött munkavállaló és a kiküldetés szerinti ország között.

Az RB úgy véli, hogy nem a Róma I. rendelet alkalmazásával, hanem magában a kiküldetésről szóló irányelvben kellene átfogóan szabályozni azt a kérdést, hogy melyik állam joga legyen érvényes a kiküldött munkavállalókra.

3. módosítás

Irányelvjavaslat

(12) preambulumbekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| A tagállamok hatáskörébe tartozik
  , hogy jogszabályaiknak és gyakorlatuknak megfelelően meghatározzák a javadalmazásra vonatkozó szabályokat. Azonban a kiküldött munkavállalók védelmére vonatkozó igénynek igazolnia kell a kiküldött munkavállalókra
  alkalmazott nemzeti javadalmazási szabályokat
  , és
  azok
  nem korlátozhatják aránytalanul a határokon átnyúló szolgáltatásnyújtást. | Ez az irányelv nem érinti a tagállamoknak azt a hatáskörét
  , hogy jogszabályaiknak és gyakorlatuknak megfelelően meghatározzák a javadalmazásra vonatkozó szabályokat. Azonban a kiküldött munkavállalók védelmére vonatkozó igénynek igazolnia kell a
  nemzeti javadalmazási szabályok
  kiküldött munkavállalókra
  történő alkalmazását
  , és
  ezek a szabályok
  nem korlátozhatják aránytalanul a határokon átnyúló szolgáltatásnyújtást. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

A tagállamok hatáskörébe tartozik
  , hogy jogszabályaiknak és gyakorlatuknak megfelelően meghatározzák a javadalmazásra vonatkozó szabályokat. Azonban a kiküldött munkavállalók védelmére vonatkozó igénynek igazolnia kell a kiküldött munkavállalókra
  alkalmazott nemzeti javadalmazási szabályokat
  , és
  azok
  nem korlátozhatják aránytalanul a határokon átnyúló szolgáltatásnyújtást.

Ez az irányelv nem érinti a tagállamoknak azt a hatáskörét
  , hogy jogszabályaiknak és gyakorlatuknak megfelelően meghatározzák a javadalmazásra vonatkozó szabályokat. Azonban a kiküldött munkavállalók védelmére vonatkozó igénynek igazolnia kell a
  nemzeti javadalmazási szabályok
  kiküldött munkavállalókra
  történő alkalmazását
  , és
  ezek a szabályok
  nem korlátozhatják aránytalanul a határokon átnyúló szolgáltatásnyújtást.

Indokolás

A kiküldetésről szóló irányelv önmagában nincs hatással a javadalmazással kapcsolatos kizárólagos tagállami hatáskörre. Minden tagállam maga dönti el, hogy adott munkaerőpiaci modelljének megfelelően milyen javadalmazáspolitikát folytat nemzeti szinten. A kiküldetésről szóló irányelvnek csupán annyi a következménye, hogy a kiküldetés szerinti országban meghatározott javadalmazási szintet kell alkalmazni az ebbe az országba kiküldött munkavállalókra is.

Az európai bizottsági javaslat (12) preambulumbekezdését úgy is lehet értelmezni, hogy a nemzeti szinten meghatározott javadalmazási előírásokat a kiküldetésről szóló rendelet, illetve a szolgáltatások szabad áramlásáról szóló szerződés rendelkezései alapján vizsgálat tárgyává lehet tenni. Egyértelművé kellene tenni, hogy a nemzeti szinten lefektetett javadalmazási szabályoknak a kiküldött munkavállalókkal kapcsolatos alkalmazásáról van csupán szó, amely kizárólag a kiküldött munkavállalók megkívánt védelme miatt indokolt, és nem korlátozhatja aránytalanul a határokon átnyúló szolgáltatásnyújtást.

4. módosítás

Irányelvjavaslat

1. cikk (1) bekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| Az irányelv a következő 2a. cikkel egészül ki: | Az irányelv a következő 2a. cikkel egészül ki: |
| 2a. cikk | 2a. cikk |
| Huszonnégy
  hónapot meghaladó kiküldetés | Tizenkét
  hónapot meghaladó kiküldetés |
| (1)   Amennyiben a kiküldetés időtartama előreláthatóan vagy ténylegesen meghaladja a
  huszonnégy
  hónapot,
  azt a tagállamot kell a munkavégzés szokásos helye szerinti országnak tekinteni
  , amelynek területére a munkavállalót kiküldték. | (1)   Amennyiben a kiküldetés időtartama előreláthatóan vagy ténylegesen meghaladja a
  tizenkét
  hónapot,
  a kiküldetés időtartama alatt a munkaszerződésre teljes mértékben annak a tagállamnak a joga érvényes
  , amelynek területére a munkavállalót kiküldték
  , hacsak a munkaadó és a munkavállaló nem választott más alkalmazandó jogot
  . |
| (2)   Az (1) bekezdés alkalmazásában, ugyanazon a helyen azonos feladatot ellátó, egymást helyettesítő munkavállalók esetében az érintett munkavállalók kiküldetésének összesített időtartamát kell figyelembe venni azon munkavállalók tekintetében, akiket ténylegesen kiküldtek legalább hat hónapos időtartamra. | (2)   Az (1) bekezdés alkalmazásában, ugyanazon a helyen azonos feladatot ellátó, egymást helyettesítő munkavállalók esetében az érintett munkavállalók kiküldetésének összesített időtartamát kell figyelembe venni azon munkavállalók tekintetében, akiket ténylegesen kiküldtek legalább hat hónapos időtartamra. |
| | (3)
     
  Az alkalmazandó joggal kapcsolatos megállapodás nem eredményezheti azt, hogy a munkavállalót megfosztják attól a védelemtől, amelyet azok a rendelkezések biztosítanak számára, amelyektől az 1. pont értelmében alkalmazandó jog szerint megállapodással nem lehet eltérni. |
| | (4)
     
  A szerződéses kötelezettségekre alkalmazandó jogról szóló 2008. június 17-i 593/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (Róma I. rendelet) 8. cikke alapján az 1. pont alkalmazása nem vezethet ahhoz, hogy így a kiküldött munkavállaló kedvezőtlenebb helyzetbe kerül ahhoz képest, mintha a munkaszerződésre egy másik állam jogát alkalmazták volna. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Az irányelv a következő 2a. cikkel egészül ki:

Az irányelv a következő 2a. cikkel egészül ki:

2a. cikk

2a. cikk

Huszonnégy
  hónapot meghaladó kiküldetés

Tizenkét
  hónapot meghaladó kiküldetés

(1)   Amennyiben a kiküldetés időtartama előreláthatóan vagy ténylegesen meghaladja a
  huszonnégy
  hónapot,
  azt a tagállamot kell a munkavégzés szokásos helye szerinti országnak tekinteni
  , amelynek területére a munkavállalót kiküldték.

(1)   Amennyiben a kiküldetés időtartama előreláthatóan vagy ténylegesen meghaladja a
  tizenkét
  hónapot,
  a kiküldetés időtartama alatt a munkaszerződésre teljes mértékben annak a tagállamnak a joga érvényes
  , amelynek területére a munkavállalót kiküldték
  , hacsak a munkaadó és a munkavállaló nem választott más alkalmazandó jogot
  .

(2)   Az (1) bekezdés alkalmazásában, ugyanazon a helyen azonos feladatot ellátó, egymást helyettesítő munkavállalók esetében az érintett munkavállalók kiküldetésének összesített időtartamát kell figyelembe venni azon munkavállalók tekintetében, akiket ténylegesen kiküldtek legalább hat hónapos időtartamra.

(2)   Az (1) bekezdés alkalmazásában, ugyanazon a helyen azonos feladatot ellátó, egymást helyettesítő munkavállalók esetében az érintett munkavállalók kiküldetésének összesített időtartamát kell figyelembe venni azon munkavállalók tekintetében, akiket ténylegesen kiküldtek legalább hat hónapos időtartamra.

(3)
     
  Az alkalmazandó joggal kapcsolatos megállapodás nem eredményezheti azt, hogy a munkavállalót megfosztják attól a védelemtől, amelyet azok a rendelkezések biztosítanak számára, amelyektől az 1. pont értelmében alkalmazandó jog szerint megállapodással nem lehet eltérni.

(4)
     
  A szerződéses kötelezettségekre alkalmazandó jogról szóló 2008. június 17-i 593/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (Róma I. rendelet) 8. cikke alapján az 1. pont alkalmazása nem vezethet ahhoz, hogy így a kiküldött munkavállaló kedvezőtlenebb helyzetbe kerül ahhoz képest, mintha a munkaszerződésre egy másik állam jogát alkalmazták volna.

Indokolás

Az időtartam, amelyet követően az európai bizottsági javaslat értelmében kiküldetés esetén teljes mértékben a fogadó tagállam jogát kell alkalmazni a munkavégzésre, annak az időtartamnak felel meg, amelyet a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló 883/2004/EK rendelet 12. cikke határoz meg. Ennek értelmében a fogadó tagállam jogát kell alkalmazni, amennyiben a munkavállaló várhatóan 24 hónapot tölt kiküldetésben.

A 883/2004/EK rendelet célja lényegében az, hogy az adott tagállamok szociális biztonsági rendszere szerint megossza a tagállamok között az uniós polgároknak járó juttatásokkal kapcsolatos felelősséget. A kiküldetésről szóló irányelv a kiküldött munkavállalók védelméről és a szolgáltatások szabad mozgásának elősegítéséről szól. Az RB szerint nem feltétlenül szükséges összehangolni egymással ezt a két, a fenti jogszabályok által előírt időtartamot pusztán azért, mert mindkettő olyan helyzetre vonatkozik, amikor uniós polgárok ideiglenesen bizonyos tagállamban tartózkodnak és ott munkát végeznek.

Az RB szerint le kellene rövidíteni azt az időtartamot, amelyet követően kiküldetés esetén teljes mértékben a fogadó tagállam jogát kell alkalmazni a munkavállalásra. Az RB szerint egy előreláthatóan vagy ténylegesen 12 hónapig tartó kiküldetés jelenti a megfelelő időtartamot, illetve határidőt arra, hogy teljes mértékben a fogadó tagállam jogát alkalmazzák a munkavállalásra, ennyi idő esetén lehet ugyanis abból kiindulni, hogy megfelelő kapcsolat alakul ki a kiküldött munkavállaló és a kiküldetés szerinti ország között.

Kérdéseket vet fel az az európai bizottsági javaslat, hogy közvetetten és csak a Róma I. rendelet alkalmazásával legyen a fogadó tagállam joga a munkaviszonyra alkalmazandó jog. Az európai bizottsági javaslat (8) preambulumbekezdésének értelmében az irányelv megfogalmazásában egyértelművé kellene tenni, hogy a Róma I. rendelet 8. cikkében szereplő feltételek mellett továbbra is lehetőség lesz olyan megállapodásokra, hogy ne a fogadó tagállam, hanem egy másik állam jogát alkalmazzák. Emellett azt is biztosítani kell, hogy a fogadó tagállam jogának a munkavállalásra történő alkalmazása ne eredményezzen hátrányos helyzetet a munkavállaló számára – például alacsonyabb szintű védelmet vagy kedvezőtlenebb feltételeket.

Az RB szerint közvetlenül a kiküldetésről szóló irányelvben kellene részletezni, hogy milyen feltételek vonatkoznak a fogadó tagállam szerinti jog alkalmazására. A módosítás megváltoztatja a (8) preambulumbekezdést is.

5. módosítás

Irányelvjavaslat

1. cikk – 2. pont – a) alpont

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| [...] Ezen irányelv
  alkalmazásában,
  „javadalmazás”
  : a nemzeti törvény, rendelet vagy közigazgatási rendelkezés, általánosan alkalmazandónak nyilvánított kollektív megállapodás vagy választott bírósági ítélet és/vagy – a kollektív megállapodásokat vagy választott bírósági ítéleteket általánosan alkalmazandóvá nyilvánító rendszer hiányában – a (8) bekezdés második albekezdése értelmében vett egyéb kollektív megállapodás vagy választott bírósági ítélet által kötelezővé tett valamennyi javadalmazási elem
  abban a tagállamban, amelynek a területére a munkavállalót kiküldték. | Ezen irányelv
  összefüggésében a
  „javadalmazás”
  és az „illeték” fogalmát az
  abban a tagállamban
  alkalmazott nemzeti jogszabályokkal és/vagy gyakorlattal összhangban kell meghatározni,
  amelynek a területére a munkavállalót kiküldték. |
| A tagállamok a 2014/67/EU rendelet 5. cikkében említett egységes hivatalos nemzeti weboldalon közzéteszik a javadalmazás c) pont szerinti alkotóelemeit. | A tagállamok a 2014/67/EU rendelet 5. cikkében említett egységes hivatalos nemzeti weboldalon közzéteszik a javadalmazás c) pont szerinti alkotóelemeit. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

[...] Ezen irányelv
  alkalmazásában,
  „javadalmazás”
  : a nemzeti törvény, rendelet vagy közigazgatási rendelkezés, általánosan alkalmazandónak nyilvánított kollektív megállapodás vagy választott bírósági ítélet és/vagy – a kollektív megállapodásokat vagy választott bírósági ítéleteket általánosan alkalmazandóvá nyilvánító rendszer hiányában – a (8) bekezdés második albekezdése értelmében vett egyéb kollektív megállapodás vagy választott bírósági ítélet által kötelezővé tett valamennyi javadalmazási elem
  abban a tagállamban, amelynek a területére a munkavállalót kiküldték.

Ezen irányelv
  összefüggésében a
  „javadalmazás”
  és az „illeték” fogalmát az
  abban a tagállamban
  alkalmazott nemzeti jogszabályokkal és/vagy gyakorlattal összhangban kell meghatározni,
  amelynek a területére a munkavállalót kiküldték.

A tagállamok a 2014/67/EU rendelet 5. cikkében említett egységes hivatalos nemzeti weboldalon közzéteszik a javadalmazás c) pont szerinti alkotóelemeit.

A tagállamok a 2014/67/EU rendelet 5. cikkében említett egységes hivatalos nemzeti weboldalon közzéteszik a javadalmazás c) pont szerinti alkotóelemeit.

Indokolás

Fontos leszögezni, hogy a javadalmazás kérdése nemzeti hatáskörbe tartozik, hogy az irányelv ne vezethessen olyan helyzethez, hogy az Európai Bíróság a bérrel kapcsolatos nemzeti rendelkezéseket vizsgálhasson.

II.   POLITIKAI AJÁNLÁSOK

A Régiók Európai Bizottsága

Az RB megjegyzései

| 1. | leszögezi, hogy a határokon átnyúló szolgáltatásnyújtásra vonatkozó szabadságot az EUMSZ 56–62. cikke garantálja. A szolgáltatások jól működő belső piaca nem csupán közvetlen előnyökkel szolgál a szolgáltatást nyújtók és a fogyasztók számára az EU-ban, hanem egyben fontos feltétel a gazdasági növekedéshez is, amely pedig nagyobb jólét és magasabb szintű szociális védelem formájában minden uniós polgár számára előnyös; |
| --- | --- |

1.

leszögezi, hogy a határokon átnyúló szolgáltatásnyújtásra vonatkozó szabadságot az EUMSZ 56–62. cikke garantálja. A szolgáltatások jól működő belső piaca nem csupán közvetlen előnyökkel szolgál a szolgáltatást nyújtók és a fogyasztók számára az EU-ban, hanem egyben fontos feltétel a gazdasági növekedéshez is, amely pedig nagyobb jólét és magasabb szintű szociális védelem formájában minden uniós polgár számára előnyös;

| 2. | úgy véli, hogy a szolgáltatások jól működő belső piaca elsősorban a más tagállamokkal közvetlenül határos régiókban szolgáltatásokat nyújtók számára fontos; |
| --- | --- |

2.

úgy véli, hogy a szolgáltatások jól működő belső piaca elsősorban a más tagállamokkal közvetlenül határos régiókban szolgáltatásokat nyújtók számára fontos;

| 3. | véleménye szerint a szolgáltatások szabad áramlásának egyik fontos alapfeltétele, hogy egy adott tagállamban letelepedett szolgáltató egy másik tagállamban is ugyanolyan feltételek mellett nyújthasson szolgáltatásokat. A szolgáltatások jól működő belső piacának másik feltétele, hogy a verseny – határokon átnyúló szinten is – elsősorban ne a munkaerőköltségekre, hanem olyan tényezőkre épüljön, mint a nyújtott szolgáltatás minősége és hatékonysága; |
| --- | --- |

3.

véleménye szerint a szolgáltatások szabad áramlásának egyik fontos alapfeltétele, hogy egy adott tagállamban letelepedett szolgáltató egy másik tagállamban is ugyanolyan feltételek mellett nyújthasson szolgáltatásokat. A szolgáltatások jól működő belső piacának másik feltétele, hogy a verseny – határokon átnyúló szinten is – elsősorban ne a munkaerőköltségekre, hanem olyan tényezőkre épüljön, mint a nyújtott szolgáltatás minősége és hatékonysága;

| 4. | megjegyzi, hogy a tagállamok között a főként a bérköltség terén fennálló különbségek következtében a szabad szolgáltatáskereskedelem keretében megvalósuló kiküldetések adott esetben azt eredményezik, hogy a kiküldetések célpontját jelentő tagállamban lefelé nyomják a béreket. Ha a munka- és foglalkoztatási feltételekkel kapcsolatos verseny tisztességtelen versennyé válik, akkor az szociális dömpinghez vezethet a fogadó tagállamban. A szociális dömping lefelé nyomja az árakat, és veszélyezteti a kiküldetést nem alkalmazó vállalkozásokat; |
| --- | --- |

4.

megjegyzi, hogy a tagállamok között a főként a bérköltség terén fennálló különbségek következtében a szabad szolgáltatáskereskedelem keretében megvalósuló kiküldetések adott esetben azt eredményezik, hogy a kiküldetések célpontját jelentő tagállamban lefelé nyomják a béreket. Ha a munka- és foglalkoztatási feltételekkel kapcsolatos verseny tisztességtelen versennyé válik, akkor az szociális dömpinghez vezethet a fogadó tagállamban. A szociális dömping lefelé nyomja az árakat, és veszélyezteti a kiküldetést nem alkalmazó vállalkozásokat;

| 5. | véleménye szerint a szolgáltatásnyújtás szabadsága, illetve a kiküldött munkavállalók bér- és szociális dömpinggel szembeni védelme közötti kiegyensúlyozott viszony nélkülözhetetlen ahhoz, hogy az uniós polgárok és főként azok, akik olyan szolgáltatási ágazatokban dolgoznak, ahol előfordulnak és valószínűleg egyre jobban el is terjednek a kiküldetések, elfogadják a belső piac szerepét. Hangsúlyozza ugyanakkor, hogy a szociális dömping elleni hatékony küzdelem érdekében olyan intézkedésekre is szükség van, amelyek védik az önfoglalkoztatókat, illetve a digitális platformok által közvetített tevékenységeket végzőket is; |
| --- | --- |

5.

véleménye szerint a szolgáltatásnyújtás szabadsága, illetve a kiküldött munkavállalók bér- és szociális dömpinggel szembeni védelme közötti kiegyensúlyozott viszony nélkülözhetetlen ahhoz, hogy az uniós polgárok és főként azok, akik olyan szolgáltatási ágazatokban dolgoznak, ahol előfordulnak és valószínűleg egyre jobban el is terjednek a kiküldetések, elfogadják a belső piac szerepét. Hangsúlyozza ugyanakkor, hogy a szociális dömping elleni hatékony küzdelem érdekében olyan intézkedésekre is szükség van, amelyek védik az önfoglalkoztatókat, illetve a digitális platformok által közvetített tevékenységeket végzőket is;

| 6. | úgy véli, hogy a különböző érdekek közötti egyensúly megteremtése, amely a kiküldetésről szóló irányelvnek is célja, szintén előfeltétel ahhoz, hogy a határokon átnyúló szolgáltatási ágazatban egészséges és tisztességes verseny valósuljon meg; |
| --- | --- |

6.

úgy véli, hogy a különböző érdekek közötti egyensúly megteremtése, amely a kiküldetésről szóló irányelvnek is célja, szintén előfeltétel ahhoz, hogy a határokon átnyúló szolgáltatási ágazatban egészséges és tisztességes verseny valósuljon meg;

| 7. | ebből kifolyólag kész támogatni azt az alapelvet, amelyre az Európai Bizottság javaslata is épül, azaz hogy az ugyanazon a helyen végzett ugyanolyan munkáért ugyanaz a fizetség járjon; |
| --- | --- |

7.

ebből kifolyólag kész támogatni azt az alapelvet, amelyre az Európai Bizottság javaslata is épül, azaz hogy az ugyanazon a helyen végzett ugyanolyan munkáért ugyanaz a fizetség járjon;

| 8. | úgy véli, hogy a fogadó tagállamokban szükséges munkavállalók toborzásával kapcsolatos adminisztratív követelmények elégtelen ismerete és az, hogy bizonyos vállalatok (különösen a kkv-k) számára nehézséget okoz ezeknek a követelményeknek a betartása, megnehezítheti a határokon átnyúló szolgáltatások EU-n belüli szabad nyújtását és veszélyeztetheti a kiküldött munkavállalók védelmét. Az ilyen nehézségek megszüntetésében segítene, ha az Európai Bizottság és a tagállamok egyértelmű és könnyen elérhető tájékoztatási és tanácsadási mechanizmusokat dolgoznának ki ezekről a kérdésekről; |
| --- | --- |

8.

úgy véli, hogy a fogadó tagállamokban szükséges munkavállalók toborzásával kapcsolatos adminisztratív követelmények elégtelen ismerete és az, hogy bizonyos vállalatok (különösen a kkv-k) számára nehézséget okoz ezeknek a követelményeknek a betartása, megnehezítheti a határokon átnyúló szolgáltatások EU-n belüli szabad nyújtását és veszélyeztetheti a kiküldött munkavállalók védelmét. Az ilyen nehézségek megszüntetésében segítene, ha az Európai Bizottság és a tagállamok egyértelmű és könnyen elérhető tájékoztatási és tanácsadási mechanizmusokat dolgoznának ki ezekről a kérdésekről;

| 9. | egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy meg kell szabni egy határidőt, amelytől teljes mértékben alkalmazni kell a fogadó tagállam jogát a kiküldött munkavállalókra is. Véleménye szerint azonban nem mindenképpen van szükség arra, hogy a 883/2004 rendelet rendelkezését vegyék alapul annak a határidőnek, illetve időtartamnak a meghatározásához, amelytől kezdve kiküldetés esetén teljes mértékben a fogadó tagállam jogát kell alkalmazni a munkaviszonyra. Az RB úgy véli, hogy a kiküldetésről szóló irányelvben ezt a kiküldetési időtartamot tizenkét hónapban kellene meghatározni; |
| --- | --- |

9.

egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy meg kell szabni egy határidőt, amelytől teljes mértékben alkalmazni kell a fogadó tagállam jogát a kiküldött munkavállalókra is. Véleménye szerint azonban nem mindenképpen van szükség arra, hogy a 883/2004 rendelet rendelkezését vegyék alapul annak a határidőnek, illetve időtartamnak a meghatározásához, amelytől kezdve kiküldetés esetén teljes mértékben a fogadó tagállam jogát kell alkalmazni a munkaviszonyra. Az RB úgy véli, hogy a kiküldetésről szóló irányelvben ezt a kiküldetési időtartamot tizenkét hónapban kellene meghatározni;

| 10. | emellett úgy véli, hogy azok a feltételek, melyek mellett mindenre kiterjedően a fogadó tagállam jogát kell alkalmazni a munkaviszonyra, nem vezethetnek ahhoz, hogy a gyakorlatban kedvezőtlenebbé váljon a kiküldött munkavállalók helyzete; |
| --- | --- |

10.

emellett úgy véli, hogy azok a feltételek, melyek mellett mindenre kiterjedően a fogadó tagállam jogát kell alkalmazni a munkaviszonyra, nem vezethetnek ahhoz, hogy a gyakorlatban kedvezőtlenebbé váljon a kiküldött munkavállalók helyzete;

| 11. | megjegyzi, hogy összhangban van az Európai Bíróság ítélkezési gyakorlatával (például a Sähköalojen ammattiliitto ry (C-396/13) ügyben hozott ítéletével, illetve az ügy során a „minimális bérszint” fogalmának európai bírósági értelmezésével) az az európai bizottsági javaslat, hogy a „minimális bérszint”-re való hivatkozást a „javadalmazás”-ra történő hivatkozással váltsák fel; |
| --- | --- |

11.

megjegyzi, hogy összhangban van az Európai Bíróság ítélkezési gyakorlatával (például a Sähköalojen ammattiliitto ry (C-396/13) ügyben hozott ítéletével, illetve az ügy során a „minimális bérszint” fogalmának európai bírósági értelmezésével) az az európai bizottsági javaslat, hogy a „minimális bérszint”-re való hivatkozást a „javadalmazás”-ra történő hivatkozással váltsák fel;

| 12. | véleménye szerint az, hogy az irányelv értelmében vett díjazás adott tagállami meghatározásakor a fogadó tagállamban csak az előírt, a javadalmazást képező elemeket és kiszámítási elemeket szabad és kell alkalmazni, azt jelenti, hogy a fogadó államnak továbbra sem lesz lehetősége azt kérni, hogy egy kiküldő munkaadó annyit fizessen, mint amennyi a fogadó tagállamban dolgozói esetében „normálisnak” vagy hasonló munka elvégzése esetén átlagosan bevett javadalmazásnak tekinthető; |
| --- | --- |

12.

véleménye szerint az, hogy az irányelv értelmében vett díjazás adott tagállami meghatározásakor a fogadó tagállamban csak az előírt, a javadalmazást képező elemeket és kiszámítási elemeket szabad és kell alkalmazni, azt jelenti, hogy a fogadó államnak továbbra sem lesz lehetősége azt kérni, hogy egy kiküldő munkaadó annyit fizessen, mint amennyi a fogadó tagállamban dolgozói esetében „normálisnak” vagy hasonló munka elvégzése esetén átlagosan bevett javadalmazásnak tekinthető;

| 13. | üdvözli azt a javaslatot, hogy kiküldetés esetén a díjazáshoz kapcsolódó javadalmazás alkotóelemeit a fogadó tagállamban a tagállamok által a végrehajtási irányelv 5. cikkének értelmében létrehozandó hivatalos nemzeti weboldalon közzé kell tenni, hogy javítani lehessen a kiküldetéssel kapcsolatos előzetes információkhoz való hozzáférést; |
| --- | --- |

13.

üdvözli azt a javaslatot, hogy kiküldetés esetén a díjazáshoz kapcsolódó javadalmazás alkotóelemeit a fogadó tagállamban a tagállamok által a végrehajtási irányelv 5. cikkének értelmében létrehozandó hivatalos nemzeti weboldalon közzé kell tenni, hogy javítani lehessen a kiküldetéssel kapcsolatos előzetes információkhoz való hozzáférést;

| 14. | mindent egybevetve úgy véli, hogy az Európai Bizottság javaslata – a minimális bérszint” helyett a „javadalmazás”-ra kell hivatkozni, illetve a szöveg e részére vonatkozó egyéb változtatási javaslatai –gondoskodnak arról, hogy a kiküldetésről szóló irányelv egyensúlyt teremtsen az EU-ban szolgáltatásokat nyújtók lehetőségei tekintetében: aránytalan korlátozások nélkül nyújthatnak szolgáltatásokat határokon átnyúlóan, miközben a kiküldött munkavállalók védelemben részesülnek, a tisztességtelen versenyt pedig megakadályozzák; |
| --- | --- |

14.

mindent egybevetve úgy véli, hogy az Európai Bizottság javaslata – a minimális bérszint” helyett a „javadalmazás”-ra kell hivatkozni, illetve a szöveg e részére vonatkozó egyéb változtatási javaslatai –gondoskodnak arról, hogy a kiküldetésről szóló irányelv egyensúlyt teremtsen az EU-ban szolgáltatásokat nyújtók lehetőségei tekintetében: aránytalan korlátozások nélkül nyújthatnak szolgáltatásokat határokon átnyúlóan, miközben a kiküldött munkavállalók védelemben részesülnek, a tisztességtelen versenyt pedig megakadályozzák;

| 15. | véleménye szerint azonban egyértelművé kellene tenni, hogy önmagában a kiküldetésről szóló irányelv semmilyen módon nem érinti a tagállamoknak azt a kizárólagos hatáskörét, hogy saját munkaerőpiaci modelljüknek megfelelően maguk döntsenek javadalmazási kérdésekben; |
| --- | --- |

15.

véleménye szerint azonban egyértelművé kellene tenni, hogy önmagában a kiküldetésről szóló irányelv semmilyen módon nem érinti a tagállamoknak azt a kizárólagos hatáskörét, hogy saját munkaerőpiaci modelljüknek megfelelően maguk döntsenek javadalmazási kérdésekben;

| 16. | egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy minden gazdasági ágazatban alkalmazandóvá teszi a fogadó tagállam olyan területekre vonatkozó feltételeit, amelyek az építőipar kapcsán a kiküldetésről szóló irányelv 3. cikkének (1) bekezdésében szerepelnek, méghozzá függetlenül attól, hogy a javadalmazást jogszabályokkal, általánosan alkalmazandó kollektív megállapodásokkal vagy a 3. cikk (8) bekezdésének első vagy második franciabekezdése szerinti kollektív megállapodásokkal szabályozzák; |
| --- | --- |

16.

egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy minden gazdasági ágazatban alkalmazandóvá teszi a fogadó tagállam olyan területekre vonatkozó feltételeit, amelyek az építőipar kapcsán a kiküldetésről szóló irányelv 3. cikkének (1) bekezdésében szerepelnek, méghozzá függetlenül attól, hogy a javadalmazást jogszabályokkal, általánosan alkalmazandó kollektív megállapodásokkal vagy a 3. cikk (8) bekezdésének első vagy második franciabekezdése szerinti kollektív megállapodásokkal szabályozzák;

| 17. | felhívja az Európai Bizottság figyelmét az alvállalkozói lánc keretében megvalósuló kiküldetésékre, ami a munkáltató felelősségének a csökkenéséhez vezet, és esetenként a kiküldött munkavállaló támogatás és segítség nélkül marad. Egy európai segítségnyújtási alap lehetővé tenné a gyors beavatkozást, hogy biztosítható legyen ezeknek a munkavállalóknak a lehető legjobb körülmények között megvalósuló visszatérése származási országukba. Javasolja emellett egy olyan európai regiszter létrehozását, amely az összes tagállamban kötelezné a szolgáltatást nyújtó vállalatokat a kiküldött munkavállalók bejelentésére legkésőbb a szolgáltatásnyújtás megkezdésekor; |
| --- | --- |

17.

felhívja az Európai Bizottság figyelmét az alvállalkozói lánc keretében megvalósuló kiküldetésékre, ami a munkáltató felelősségének a csökkenéséhez vezet, és esetenként a kiküldött munkavállaló támogatás és segítség nélkül marad. Egy európai segítségnyújtási alap lehetővé tenné a gyors beavatkozást, hogy biztosítható legyen ezeknek a munkavállalóknak a lehető legjobb körülmények között megvalósuló visszatérése származási országukba. Javasolja emellett egy olyan európai regiszter létrehozását, amely az összes tagállamban kötelezné a szolgáltatást nyújtó vállalatokat a kiküldött munkavállalók bejelentésére legkésőbb a szolgáltatásnyújtás megkezdésekor;

| 18. | megállapítja, hogy a kiküldött munkavállalók képességeit nagyon gyakran szándékosan alulértékeli a munkaadó, hogy ezzel igazolja az alacsonyabb javadalmazást. Félő, hogy ez a gyakorlat továbbra is fennmarad majd, hogy ezáltal megkerülhető legyen az egyenlő bánásmódra vonatkozó kötelezettség a javadalmazás terén. A helyzet javítása érdekében az Európai Bizottságnak meg kellene vizsgálnia a szakmák és szakmai kompetenciák európai nyilvántartása létrehozásának a lehetőségét a diplomával vagy bizonyítvánnyal nem rendelkező munkavállalók érdekeinek védelmében; |
| --- | --- |

18.

megállapítja, hogy a kiküldött munkavállalók képességeit nagyon gyakran szándékosan alulértékeli a munkaadó, hogy ezzel igazolja az alacsonyabb javadalmazást. Félő, hogy ez a gyakorlat továbbra is fennmarad majd, hogy ezáltal megkerülhető legyen az egyenlő bánásmódra vonatkozó kötelezettség a javadalmazás terén. A helyzet javítása érdekében az Európai Bizottságnak meg kellene vizsgálnia a szakmák és szakmai kompetenciák európai nyilvántartása létrehozásának a lehetőségét a diplomával vagy bizonyítvánnyal nem rendelkező munkavállalók érdekeinek védelmében;

| 19. | utal arra, hogy a munkaerő-kölcsönzésről szóló 2008/104/EK irányelvet legkésőbb 2011. december 5-ig át kellett ültetni a gyakorlatba. Ezen irányelv egyik célja a kölcsönzött munkavállalók védelme, és szerepel benne többek között a fizetésre, a szabadságra és a munkaidőre vonatkozó egyenlő bánásmód elve (5. cikk); |
| --- | --- |

19.

utal arra, hogy a munkaerő-kölcsönzésről szóló 2008/104/EK irányelvet legkésőbb 2011. december 5-ig át kellett ültetni a gyakorlatba. Ezen irányelv egyik célja a kölcsönzött munkavállalók védelme, és szerepel benne többek között a fizetésre, a szabadságra és a munkaidőre vonatkozó egyenlő bánásmód elve (5. cikk);

| 20. | egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy a munkaerő-kölcsönzésről szóló irányelvben szereplő egyenlő bánásmód elvét akkor is kötelezően alkalmazandóvá kellene tenni, ha a munkaerő-kölcsönző cégnek egy másik tagállamban van a székhelye, és egy, a kiküldetésről szóló irányelv szerinti kiküldetésről van szó; |
| --- | --- |

20.

egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy a munkaerő-kölcsönzésről szóló irányelvben szereplő egyenlő bánásmód elvét akkor is kötelezően alkalmazandóvá kellene tenni, ha a munkaerő-kölcsönző cégnek egy másik tagállamban van a székhelye, és egy, a kiküldetésről szóló irányelv szerinti kiküldetésről van szó;

Szubszidiaritás és arányosság

| 21. | felhívja a figyelmet arra, hogy tizenegy tagállamban (Bulgária, Dánia, Észtország, Horvátország, Lettország, Litvánia, Lengyelország, Románia, Szlovákia, a Cseh Köztársaság és Magyarország) tizennégy nemzeti parlament, illetve kamara egy szubszidiaritási vizsgálatot követően indokolással ellátott véleményeket tett közzé, ami azt jelenti, hogy a javaslat „sárga lapot” kapott; |
| --- | --- |

21.

felhívja a figyelmet arra, hogy tizenegy tagállamban (Bulgária, Dánia, Észtország, Horvátország, Lettország, Litvánia, Lengyelország, Románia, Szlovákia, a Cseh Köztársaság és Magyarország) tizennégy nemzeti parlament, illetve kamara egy szubszidiaritási vizsgálatot követően indokolással ellátott véleményeket tett közzé, ami azt jelenti, hogy a javaslat „sárga lapot” kapott;

| 22. | megjegyzi, hogy a kiküldetésről szóló irányelv szabályozza, hogy egy másik tagállamban letelepedett szolgáltatónak a fogadó tagállam mely munkaügyi és foglalkoztatási feltételeit kell biztosítania annak a munkavállalónak, akit az adott fogadó tagállamba kiküld. Sem a jelenleg hatályos, sem pedig a módosított irányelvnek nem célja a tagállamok különböző feltételeinek harmonizációja; |
| --- | --- |

22.

megjegyzi, hogy a kiküldetésről szóló irányelv szabályozza, hogy egy másik tagállamban letelepedett szolgáltatónak a fogadó tagállam mely munkaügyi és foglalkoztatási feltételeit kell biztosítania annak a munkavállalónak, akit az adott fogadó tagállamba kiküld. Sem a jelenleg hatályos, sem pedig a módosított irányelvnek nem célja a tagállamok különböző feltételeinek harmonizációja;

| 23. | utal arra, hogy az irányelven csak uniós szinten lehet módosítani. Az EU-n belül a határokon átnyúló szabad szolgáltatásnyújtásról szóló szerződés rendelkezéseinek értelmében, illetve a Róma I. rendelet alapján nem lehet tagállami szinten előírni, hogy milyen munkajogi feltételek vonatkozzanak egy kiküldetésre; |
| --- | --- |

23.

utal arra, hogy az irányelven csak uniós szinten lehet módosítani. Az EU-n belül a határokon átnyúló szabad szolgáltatásnyújtásról szóló szerződés rendelkezéseinek értelmében, illetve a Róma I. rendelet alapján nem lehet tagállami szinten előírni, hogy milyen munkajogi feltételek vonatkozzanak egy kiküldetésre;

| 24. | megjegyzi, hogy a végrehajtási irányelv, amelyet a tagállamoknak 2016. június 18-ig kellett átültetniük a nemzeti jogba, olyan eszközöket tartalmaz, amelyek révén a tagállamok korlátozhatják a visszaéléseket és a szociális dömpinget (például a csalással, a szabályok kijátszásával és a tagállamok közötti információátadással kapcsolatosan). Az RB megjegyzi, hogy a munkavállalók kiküldetéséről szóló, átdolgozott irányelv és a végrehajtási irányelv egymást jelentős mértékben erősítő jogi eszközök, ezért érdeklődéssel várja teljes körű vizsgálatát annak, hogy a végrehajtási irányelv tagállami átültetése milyen hatásokkal és következményekkel jár a munkavállalók kiküldetésére nézve; |
| --- | --- |

24.

megjegyzi, hogy a végrehajtási irányelv, amelyet a tagállamoknak 2016. június 18-ig kellett átültetniük a nemzeti jogba, olyan eszközöket tartalmaz, amelyek révén a tagállamok korlátozhatják a visszaéléseket és a szociális dömpinget (például a csalással, a szabályok kijátszásával és a tagállamok közötti információátadással kapcsolatosan). Az RB megjegyzi, hogy a munkavállalók kiküldetéséről szóló, átdolgozott irányelv és a végrehajtási irányelv egymást jelentős mértékben erősítő jogi eszközök, ezért érdeklődéssel várja teljes körű vizsgálatát annak, hogy a végrehajtási irányelv tagállami átültetése milyen hatásokkal és következményekkel jár a munkavállalók kiküldetésére nézve;

| 25. | kiemeli továbbá, hogy a kiküldetések ellenőrzésének koherenciája a tagállamokban továbbra is aktuális kérdés, mivel a végrehajtási irányelv csupán a tagállamok közötti kétoldalú együttműködést helyezi kilátásba. Ezért egyetért azzal, hogy a javasolt átdolgozott irányelv célját – amely nem más, mint a munkavállalók kiküldetésére vonatkozó szabályok közös meghatározása – könnyebb uniós szinten teljesíteni; |
| --- | --- |

25.

kiemeli továbbá, hogy a kiküldetések ellenőrzésének koherenciája a tagállamokban továbbra is aktuális kérdés, mivel a végrehajtási irányelv csupán a tagállamok közötti kétoldalú együttműködést helyezi kilátásba. Ezért egyetért azzal, hogy a javasolt átdolgozott irányelv célját – amely nem más, mint a munkavállalók kiküldetésére vonatkozó szabályok közös meghatározása – könnyebb uniós szinten teljesíteni;

| 26. | úgy véli, hogy mindenképpen szorgalmazni kell a kiküldő és a fogadó tagállamban működő bejelentő irodák és társadalombiztosítási szervek közötti adatcserét, és jelentési kötelezettséget kell bevezetni a fogadó tagállam társadalombiztosítási szervei felé, mert csak így lehet hatékony intézkedéseket hozni a munkavállalók fiktív kiküldetése és a vállalkozások fiktív kiküldetési céllal történő alapítása, valamint az alacsony társadalombiztosítási járulékokból adódó tisztességtelen verseny ellen. Ha lehetőség nyílna vállalkozások fiktív kiküldetési céllal történő alapítására, fontolóra kell venni egy olyan minimális időtartam meghatározását, melyet a munkavállalóknak kiküldetés előtt a kiküldő tagállamban foglalkoztatásban kell eltölteniük. |
| --- | --- |

26.

úgy véli, hogy mindenképpen szorgalmazni kell a kiküldő és a fogadó tagállamban működő bejelentő irodák és társadalombiztosítási szervek közötti adatcserét, és jelentési kötelezettséget kell bevezetni a fogadó tagállam társadalombiztosítási szervei felé, mert csak így lehet hatékony intézkedéseket hozni a munkavállalók fiktív kiküldetése és a vállalkozások fiktív kiküldetési céllal történő alapítása, valamint az alacsony társadalombiztosítási járulékokból adódó tisztességtelen verseny ellen. Ha lehetőség nyílna vállalkozások fiktív kiküldetési céllal történő alapítására, fontolóra kell venni egy olyan minimális időtartam meghatározását, melyet a munkavállalóknak kiküldetés előtt a kiküldő tagállamban foglalkoztatásban kell eltölteniük.

Kelt Brüsszelben, 2016. december 7-én.

a Régiók Európai Bizottsága elnöke

Markku MARKKULA

---

| 9.6.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 185/82 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 185/82

---

A Régiók Európai Bizottsága véleménye – A halászati erőforrások és a tengeri ökoszisztémák technikai intézkedések révén történő védelme

(2017/C 185/11)

| Előadó: | Emily WESTLEY, Hastings képviselő-testületének tagja (UK/PES) |
| --- | --- |
| Referenciaszöveg: | Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a halászati erőforrások és a tengeri ökoszisztémák technikai intézkedések révén történő védelméről, az 1967/2006/EK, az 1098/2007/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet, továbbá az 1343/2011/EU és az 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 894/97/EK, a 850/98/EK, a 2549/2000/EK, a 254/2002/EK, a 812/2004/EK és a 2187/2005/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről
  COM(2016) 134 final |

Előadó:

Emily WESTLEY, Hastings képviselő-testületének tagja (UK/PES)

Referenciaszöveg:

Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a halászati erőforrások és a tengeri ökoszisztémák technikai intézkedések révén történő védelméről, az 1967/2006/EK, az 1098/2007/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet, továbbá az 1343/2011/EU és az 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 894/97/EK, a 850/98/EK, a 2549/2000/EK, a 254/2002/EK, a 812/2004/EK és a 2187/2005/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről

COM(2016) 134 final

I.   MÓDOSÍTÁSOKRA VONATKOZÓ AJÁNLÁSOK

1.
  módosítás

Preambulum

Bizonyos ártalmas halászeszközök és -módszerek tilalma

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| (11) | Bizonyos ártalmas halászeszközöket és -módszereket, amelyek robbanóanyagot, mérget, bódító anyagokat, elektromos áramot, légkalapácsot vagy más ütéssel működő eszközt alkalmaznak, a vörös korall vagy másfajta korallok, illetve korallszerű fajok begyűjtésére használt vontatott eszközöket és markolókat, valamint egyes szigonypuskákat indokolt betiltani, az elektromos vonóháló azonban bizonyos szigorú feltételek teljesülése esetén alkalmazható. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(11)

Bizonyos ártalmas halászeszközöket és -módszereket, amelyek robbanóanyagot, mérget, bódító anyagokat, elektromos áramot, légkalapácsot vagy más ütéssel működő eszközt alkalmaznak, a vörös korall vagy másfajta korallok, illetve korallszerű fajok begyűjtésére használt vontatott eszközöket és markolókat, valamint egyes szigonypuskákat indokolt betiltani, az elektromos vonóháló azonban bizonyos szigorú feltételek teljesülése esetén alkalmazható.

| (11) | Bizonyos ártalmas halászeszközöket és -módszereket, amelyek robbanóanyagot, mérget, bódító anyagokat, elektromos áramot, légkalapácsot vagy más ütéssel működő eszközt alkalmaznak, a vörös korall vagy másfajta korallok, illetve korallszerű fajok begyűjtésére használt vontatott eszközöket és markolókat, valamint egyes szigonypuskákat indokolt betiltani, az elektromos vonóháló azonban bizonyos szigorú feltételek teljesülése esetén alkalmazható.
  E feltételek között szerepelnie kellene egy nyomonkövetési, ellenőrzési és értékelési rendszernek is, mely jogérvényesítési, kutatási és értékelési célokat is szolgálna. Az elektromos vonóhálóra kiadott érvényes engedélyeket tudományos (újra)értékelésnek kellene alávetni, mielőtt megújítják őket vagy más módon „nem tiltott” státuszt adnak nekik. |
| --- | --- |

(11)

Bizonyos ártalmas halászeszközöket és -módszereket, amelyek robbanóanyagot, mérget, bódító anyagokat, elektromos áramot, légkalapácsot vagy más ütéssel működő eszközt alkalmaznak, a vörös korall vagy másfajta korallok, illetve korallszerű fajok begyűjtésére használt vontatott eszközöket és markolókat, valamint egyes szigonypuskákat indokolt betiltani, az elektromos vonóháló azonban bizonyos szigorú feltételek teljesülése esetén alkalmazható.
  E feltételek között szerepelnie kellene egy nyomonkövetési, ellenőrzési és értékelési rendszernek is, mely jogérvényesítési, kutatási és értékelési célokat is szolgálna. Az elektromos vonóhálóra kiadott érvényes engedélyeket tudományos (újra)értékelésnek kellene alávetni, mielőtt megújítják őket vagy más módon „nem tiltott” státuszt adnak nekik.

Indokolás

Az elektromos impulzusok végzetesek lehetnek a tengeri élőlényekre, köztük a növendék halakra és azokra, amelyek nem célfajok. A Tengergazdálkodási Tanács nem hajlandó tanúsítani az elektromos vonóhálót, mivel „a halászeszközből származó elektromos áram számos környezeti elemre, köztük a veszélyeztetett, fenyegetett és védett fajokra (pl. cápák és ráják) és a fenéklakó szervezetekre hatást gyakorol, ami a halászott területen átfogóbb ökológiai következményekkel is járhat”; az ICES pedig (2016 februárjában) megállapította, hogy „a jelenlegi szabályozási keret nem elegendő ahhoz, hogy megakadályozzuk potenciálisan romboló hatású rendszerek bevezetését”.

2.
  módosítás

4. cikk

Célok

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| (1)   A technikai intézkedéseknek az alábbi célok elérésére kell irányulniuk:








  a) | annak biztosítása, hogy a tengeri fajoknak a minimális állományvédelmi referenciaméret alatti egyedeit érintő fogások mennyisége az 1380/2013/EU rendelet 2. cikke (2) bekezdésének és 15. cikkének megfelelően ne haladja meg a teljes fogásmennyiség 5 %-át; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(1)   A technikai intézkedéseknek az alábbi célok elérésére kell irányulniuk:

a)

annak biztosítása, hogy a tengeri fajoknak a minimális állományvédelmi referenciaméret alatti egyedeit érintő fogások mennyisége az 1380/2013/EU rendelet 2. cikke (2) bekezdésének és 15. cikkének megfelelően ne haladja meg a teljes fogásmennyiség 5 %-át;

(1)   A technikai intézkedéseknek az alábbi célok elérésére kell irányulniuk:

| a) | hogy a tengeri fajoknak a minimális állományvédelmi referenciaméret alatti egyedeit érintő fogások mennyisége ne haladja meg az Európai Bizottság által a jelen rendelet 19. cikkének (5) bekezdésével összhangban elfogadott jogi aktusokban rögzített határokat, és hogy a nem szándékos fogások mértéke az 1380/2013/EU rendelet 2. cikke (5) bekezdésének a) albekezdésével összhangban a lehető legkisebb mértékűre csökkenjen; |
| --- | --- |

a)

hogy a tengeri fajoknak a minimális állományvédelmi referenciaméret alatti egyedeit érintő fogások mennyisége ne haladja meg az Európai Bizottság által a jelen rendelet 19. cikkének (5) bekezdésével összhangban elfogadott jogi aktusokban rögzített határokat, és hogy a nem szándékos fogások mértéke az 1380/2013/EU rendelet 2. cikke (5) bekezdésének a) albekezdésével összhangban a lehető legkisebb mértékűre csökkenjen;

Indokolás

A halászflották számára nem reális annak biztosítása, hogy a tengeri fajoknak a minimális állományvédelmi referenciaméret alatti egyedeit érintő fogások mennyisége 5 % alatt legyen. Emellett a jogszabály már most sem ösztönzi a kifejletlen egyedek halászatát.

3.
  módosítás

6. cikk

Fogalommeghatározások

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| 4. | „célzott halászat”: meghatározott fajokra vagy azok kombinációjára irányuló halászat, amelyben a szóban forgó faj(ok) teljes kifogott mennyisége a fogás
  gazdasági értékének
  több mint 50 %-át teszi ki; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

4.

„célzott halászat”: meghatározott fajokra vagy azok kombinációjára irányuló halászat, amelyben a szóban forgó faj(ok) teljes kifogott mennyisége a fogás
  gazdasági értékének
  több mint 50 %-át teszi ki;

| 4. | „célzott halászat”: meghatározott fajokra vagy azok kombinációjára irányuló halászat, amelyben a szóban forgó faj(ok) teljes kifogott mennyisége
  egy adott hajóút alatt
  a fogás több mint 50 %-át teszi ki; |
| --- | --- |

4.

„célzott halászat”: meghatározott fajokra vagy azok kombinációjára irányuló halászat, amelyben a szóban forgó faj(ok) teljes kifogott mennyisége
  egy adott hajóút alatt
  a fogás több mint 50 %-át teszi ki;

4.
  módosítás

6. cikk

Fogalommeghatározások

| A Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| 26. | „horogsor”:
  egy, olykor jelentős
  hosszúságú főzsinórból álló halászeszköz, amelyhez rendszeres közökkel csalival ellátott vagy csali nélküli horgokkal felszerelt horogelőkék kapcsolódnak. A főzsinórt a tengerfenéken vagy annak közelében vízszintesen vagy függőlegesen lehorgonyozzák, vagy a felszínen sodródni hagyják; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

26.

„horogsor”:
  egy, olykor jelentős
  hosszúságú főzsinórból álló halászeszköz, amelyhez rendszeres közökkel csalival ellátott vagy csali nélküli horgokkal felszerelt horogelőkék kapcsolódnak. A főzsinórt a tengerfenéken vagy annak közelében vízszintesen vagy függőlegesen lehorgonyozzák, vagy a felszínen sodródni hagyják;

| 26. | „horogsor”:
  változó
  hosszúságú főzsinórból álló halászeszköz, amelyhez rendszeres közökkel csalival ellátott vagy csali nélküli horgokkal felszerelt horogelőkék kapcsolódnak. A főzsinórt a tengerfenéken vagy annak közelében vízszintesen vagy függőlegesen lehorgonyozzák, vagy
  a vízoszlopokban változó mélységben vagy
  a felszínen sodródni hagyják; |
| --- | --- |

26.

„horogsor”:
  változó
  hosszúságú főzsinórból álló halászeszköz, amelyhez rendszeres közökkel csalival ellátott vagy csali nélküli horgokkal felszerelt horogelőkék kapcsolódnak. A főzsinórt a tengerfenéken vagy annak közelében vízszintesen vagy függőlegesen lehorgonyozzák, vagy
  a vízoszlopokban változó mélységben vagy
  a felszínen sodródni hagyják;

5.
  módosítás

6. cikk

Fogalommeghatározások

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| 30. | „zsákvég”: a vonóháló leghátsó része, amely vagy hengeres alakú, azaz teljes hosszában azonos a kerülete, vagy kúp alakú. Egy vagy több azonos szembőségű hálómezőből (hálódarabból) készül, amelyeket az oldalaiknál a vonóháló tengelye mentén összefűznek ott, ahol oldalkötél kapcsolódhat a hálóhoz. Szabályozási célból úgy kell venni, hogy a zsákvég a háló utolsó 50 hálószeme; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

30.

„zsákvég”: a vonóháló leghátsó része, amely vagy hengeres alakú, azaz teljes hosszában azonos a kerülete, vagy kúp alakú. Egy vagy több azonos szembőségű hálómezőből (hálódarabból) készül, amelyeket az oldalaiknál a vonóháló tengelye mentén összefűznek ott, ahol oldalkötél kapcsolódhat a hálóhoz. Szabályozási célból úgy kell venni, hogy a zsákvég a háló utolsó 50 hálószeme;

| 30. | „zsákvég”: a vonóháló leghátsó része, amely vagy hengeres alakú, azaz teljes hosszában azonos a kerülete, vagy kúp alakú. Egy vagy több azonos szembőségű hálómezőből (hálódarabból) készül, amelyeket az oldalaiknál a vonóháló tengelye mentén összefűznek ott, ahol oldalkötél kapcsolódhat a hálóhoz. Szabályozási célból úgy kell venni, hogy a zsákvég a háló utolsó 50 hálószeme; |
| --- | --- |

30.

„zsákvég”: a vonóháló leghátsó része, amely vagy hengeres alakú, azaz teljes hosszában azonos a kerülete, vagy kúp alakú. Egy vagy több azonos szembőségű hálómezőből (hálódarabból) készül, amelyeket az oldalaiknál a vonóháló tengelye mentén összefűznek ott, ahol oldalkötél kapcsolódhat a hálóhoz. Szabályozási célból úgy kell venni, hogy a zsákvég a háló utolsó 50 hálószeme;

Indokolás

Fordítói megjegyzés: a javasolt módosítás a magyar változatot nem érinti (egy spanyol nyelvi pontosításról van szó a szembőségre vonatkozóan).

6.
  módosítás

6. cikk

Fogalommeghatározások

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| 38. | „merítési idő”:
  a hálók első
  vízbeeresztésének időpontjától addig az időpontig eltelt idő, amikor
  a hálókat
  teljesen a halászhajó fedélzetére emelik; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

38.

„merítési idő”:
  a hálók első
  vízbeeresztésének időpontjától addig az időpontig eltelt idő, amikor
  a hálókat
  teljesen a halászhajó fedélzetére emelik;

| 38. | „merítési idő”:
  az összes háló
  vízbeeresztésének időpontjától
  az
  addig az időpontig eltelt idő, amikor
  az összes hálót
  teljesen a halászhajó fedélzetére emelik; |
| --- | --- |

38.

„merítési idő”:
  az összes háló
  vízbeeresztésének időpontjától
  az
  addig az időpontig eltelt idő, amikor
  az összes hálót
  teljesen a halászhajó fedélzetére emelik;

Indokolás

Ezt a meghatározást kellene alkalmazni a különböző (egymást követően rögzített) pergetett horogsorokból álló tükörhálókra, nyaklóhálókra és kopoltyúhálókra, hogy pontosítani lehessen, hogy a vízbeeresztés időpontja akkor kezdődik, amikor az első horogsort leengedik, és akkor végződik, amikor az utolsót is visszaemelték a hajóra.

7.
  módosítás

6. cikk

Fogalommeghatározások

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| 42. | „érték szerinti szelektálás”: az a gyakorlat, amelynek során a fogási korlátok hatálya alá tartozó, alacsony árú halakat a kikötőbe visszahozott halmennyiség gazdasági és monetáris értékének maximalizálása érdekében visszadobják a tengerbe, noha azokat legálisan kirakodhatták volna; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

42.

„érték szerinti szelektálás”: az a gyakorlat, amelynek során a fogási korlátok hatálya alá tartozó, alacsony árú halakat a kikötőbe visszahozott halmennyiség gazdasági és monetáris értékének maximalizálása érdekében visszadobják a tengerbe, noha azokat legálisan kirakodhatták volna;

| 42. | „érték szerinti szelektálás”: az a gyakorlat, amelynek során a fogási korlátok hatálya alá tartozó, alacsony árú halakat a kikötőbe visszahozott halmennyiség gazdasági és monetáris értékének maximalizálása érdekében visszadobják a tengerbe, noha azokat legálisan kirakodhatták volna.
  Kivételt képeznek azok az egyedek, amelyek a hálóba zsúfolódásuk és ottani összenyomódásuk miatt emberi fogyasztásra alkalmatlanok (őrlemények)
  ; |
| --- | --- |

42.

„érték szerinti szelektálás”: az a gyakorlat, amelynek során a fogási korlátok hatálya alá tartozó, alacsony árú halakat a kikötőbe visszahozott halmennyiség gazdasági és monetáris értékének maximalizálása érdekében visszadobják a tengerbe, noha azokat legálisan kirakodhatták volna.
  Kivételt képeznek azok az egyedek, amelyek a hálóba zsúfolódásuk és ottani összenyomódásuk miatt emberi fogyasztásra alkalmatlanok (őrlemények)
  ;

Indokolás

A vonóhálós halászat sajátosságai miatt esetenként előfordulhat, hogy a fogás összezsúfolódik és összenyomódik, és így értékesíthetetlenné válik.

8.
  módosítás

9. cikk

A vontatott halászeszközök használatára vonatkozó általános korlátozások

| A Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| (1)   A vontatott halászeszközök egyetlen része sem alakítható ki úgy, hogy szembősége kisebb legyen a zsákvég szembőségénél. Ez a rendelkezés nem vonatkozik a halászeszközök állapotfigyelő érzékelőinek felszerelésére használt hálókezelő eszközökre. | (1)   A vontatott halászeszközök egyetlen része sem alakítható ki úgy, hogy szembősége kisebb legyen a zsákvég szembőségénél. Ez a rendelkezés nem vonatkozik a halászeszközök állapotfigyelő érzékelőinek felszerelésére használt hálókezelő eszközökre.
  További eltérést lehet engedélyezni a jelen rendelet 18. cikke alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktussal abban az esetben, ha a zsákvég szembőségénél kisebb szembőségnek a vontatott halászeszközök más részein történő alkalmazása legalább olyan mértékben kedvező a tengerek biológiai erőforrásainak megőrzése szempontjából, mint a jelenlegi halászati módszerek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(1)   A vontatott halászeszközök egyetlen része sem alakítható ki úgy, hogy szembősége kisebb legyen a zsákvég szembőségénél. Ez a rendelkezés nem vonatkozik a halászeszközök állapotfigyelő érzékelőinek felszerelésére használt hálókezelő eszközökre.

(1)   A vontatott halászeszközök egyetlen része sem alakítható ki úgy, hogy szembősége kisebb legyen a zsákvég szembőségénél. Ez a rendelkezés nem vonatkozik a halászeszközök állapotfigyelő érzékelőinek felszerelésére használt hálókezelő eszközökre.
  További eltérést lehet engedélyezni a jelen rendelet 18. cikke alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktussal abban az esetben, ha a zsákvég szembőségénél kisebb szembőségnek a vontatott halászeszközök más részein történő alkalmazása legalább olyan mértékben kedvező a tengerek biológiai erőforrásainak megőrzése szempontjából, mint a jelenlegi halászati módszerek.

Indokolás

A felszerelés elülső része nagyobb szembőségű is lehet, mivel ez nem befolyásolja, hogy a halak a zsákvégbe kerülve ott maradjanak, valamint ez csökkenti a felszerelés elkészítésének költségeit.

9.
  módosítás

13. cikk

Érzékeny élőhelyek és a veszélyeztetett tengeri ökoszisztémák védelme

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| (2)   Amennyiben a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvélemény szerint a II. mellékletben szereplő területlistát ajánlott módosítani, az új területek hozzáadását is beleértve, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az 1380/2013/EU rendelet 11. cikkének (2) és (3) bekezdésében meghatározott eljárásnak megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján ilyen módosításokat fogadjon el. A módosítások elfogadásakor a Bizottság külön hangsúlyt helyez az olyan negatív hatások mérséklésére, amelyek a halászati tevékenység más érzékeny területekre való áthelyeződéséből erednek. | (2)   Amennyiben a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvélemény szerint a II. mellékletben szereplő területlistát ajánlott módosítani, az új területek hozzáadását is beleértve, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az 1380/2013/EU rendelet 11. cikkének (2) és (3) bekezdésében meghatározott eljárásnak megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján ilyen módosításokat fogadjon el. A módosítások elfogadásakor a Bizottság külön hangsúlyt helyez az olyan negatív hatások mérséklésére, amelyek a halászati tevékenység más érzékeny területekre való áthelyeződéséből erednek
  , valamint a mélytengeri állományok halászatára vonatkozó jogszabályok rendelkezéseire
  . |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(2)   Amennyiben a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvélemény szerint a II. mellékletben szereplő területlistát ajánlott módosítani, az új területek hozzáadását is beleértve, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az 1380/2013/EU rendelet 11. cikkének (2) és (3) bekezdésében meghatározott eljárásnak megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján ilyen módosításokat fogadjon el. A módosítások elfogadásakor a Bizottság külön hangsúlyt helyez az olyan negatív hatások mérséklésére, amelyek a halászati tevékenység más érzékeny területekre való áthelyeződéséből erednek.

(2)   Amennyiben a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvélemény szerint a II. mellékletben szereplő területlistát ajánlott módosítani, az új területek hozzáadását is beleértve, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az 1380/2013/EU rendelet 11. cikkének (2) és (3) bekezdésében meghatározott eljárásnak megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján ilyen módosításokat fogadjon el. A módosítások elfogadásakor a Bizottság külön hangsúlyt helyez az olyan negatív hatások mérséklésére, amelyek a halászati tevékenység más érzékeny területekre való áthelyeződéséből erednek
  , valamint a mélytengeri állományok halászatára vonatkozó jogszabályok rendelkezéseire
  .

Indokolás

Összhang a mélytengeri állományok halászatára vonatkozó új szabályokkal (Rendelet a mélytengeri állományoknak az Atlanti-óceán északkeleti részén történő halászatára vonatkozó egyedi feltételek és az Atlanti-óceán északkeleti részének nemzetközi vizein folytatott halászatra vonatkozó rendelkezések megállapításáról, valamint a 2347/2002/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről).

10.
  módosítás

19. cikk

Többéves tervek keretébe illeszkedő regionális intézkedések

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| (1)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy regionális szintű technikai intézkedéseket fogadjon el az 1380/2013/EU rendelet 9. és 10. cikkében említett többéves tervek céljainak elérése érdekében. Az ilyen intézkedéseket az e rendelet 32. cikkének és az 1380/2013/EU rendelet 18. cikkének megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján kell elfogadni. | (1)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy regionális szintű technikai intézkedéseket fogadjon el az 1380/2013/EU rendelet 9. és 10. cikkében említett többéves tervek céljainak elérése érdekében. Az ilyen intézkedéseket az e rendelet 32. cikkének és az 1380/2013/EU rendelet 18. cikkének megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján kell elfogadni.
  A tagállamok benyújthatnak közös ajánlásokat, függetlenül attól, hogy az érintett területekre vonatkozóan meghatároztak-e többéves terveket. |
| (2)   ... | (2)   ... |
| (3)   ... | (3)   ... |
| (4)   ... | (4)   ... |
| (5)   ... | (5)   ... |
| (6)   ... | (6)   ... |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(1)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy regionális szintű technikai intézkedéseket fogadjon el az 1380/2013/EU rendelet 9. és 10. cikkében említett többéves tervek céljainak elérése érdekében. Az ilyen intézkedéseket az e rendelet 32. cikkének és az 1380/2013/EU rendelet 18. cikkének megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján kell elfogadni.

(1)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy regionális szintű technikai intézkedéseket fogadjon el az 1380/2013/EU rendelet 9. és 10. cikkében említett többéves tervek céljainak elérése érdekében. Az ilyen intézkedéseket az e rendelet 32. cikkének és az 1380/2013/EU rendelet 18. cikkének megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján kell elfogadni.
  A tagállamok benyújthatnak közös ajánlásokat, függetlenül attól, hogy az érintett területekre vonatkozóan meghatároztak-e többéves terveket.

(2)   ...

(2)   ...

(3)   ...

(3)   ...

(4)   ...

(4)   ...

(5)   ...

(5)   ...

(6)   ...

(6)   ...

Indokolás

A rendelettervezet 19. cikkének jelenlegi megfogalmazása úgy értelmezhető, mintha a többéves tervek meghatározása a közös ajánlások benyújtásának feltétele lenne.

11.
  módosítás

19. cikk

Többéves tervek keretébe illeszkedő regionális intézkedések

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| (1)   ... | (1)   ... |
| (2)   ... | (2)   ... |
| (3)   ... | (3)   ... |
| (4)   ... | (4)   ... |
| (5)   ... | (5)   ... |
| (6)   A Bizottság
  felkérheti
  a HTMGB-t az (5) bekezdés szerinti közös ajánlások értékelésére. | (6)   A Bizottság
  felkéri
  a HTMGB-t az (5) bekezdés szerinti közös ajánlások értékelésére. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(1)   ...

(1)   ...

(2)   ...

(2)   ...

(3)   ...

(3)   ...

(4)   ...

(4)   ...

(5)   ...

(5)   ...

(6)   A Bizottság
  felkérheti
  a HTMGB-t az (5) bekezdés szerinti közös ajánlások értékelésére.

(6)   A Bizottság
  felkéri
  a HTMGB-t az (5) bekezdés szerinti közös ajánlások értékelésére.

Indokolás

Az érdekeltek létfontosságúnak tartják a HTMGB sokkal aktívabb részvételét – az EP és az RB által szervezett szakpolitikai meghallgatásokon és vitákon többször is jelezték ezt az igényt.

12.
  módosítás

31. cikk

Óvintézkedések

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| (1)   Ha a rendelkezésre álló tudományos szakvélemények szerint a tengeri fajok védelme érdekében azonnali intézkedésekre van szükség, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 32. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a fenyegetések enyhítése érdekében. E jogi aktusok vonatkozhatnak mindenekelőtt a halászeszközök használatára vagy a halászati tevékenység végzésére vonatkozóan bizonyos területek vagy időszakok tekintetében megállapított korlátozásokra; | (1)   Ha a rendelkezésre álló tudományos szakvélemények szerint a tengeri fajok védelme érdekében azonnali intézkedésekre van szükség, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 32. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a fenyegetések enyhítése érdekében
  , a javasolt intézkedések társadalmi és gazdasági hatásainak előzetes értékelését követően
  . E jogi aktusok vonatkozhatnak mindenekelőtt a halászeszközök használatára vagy a halászati tevékenység végzésére vonatkozóan bizonyos területek vagy időszakok tekintetében megállapított korlátozásokra; |
| (2)   Az (1) bekezdésben említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat úgy kell kialakítani, hogy teljesüljenek különösen az alábbi célok: | (2)   Az (1) bekezdésben említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat úgy kell kialakítani, hogy teljesüljenek különösen az alábbi célok: |
| a) | az állományok állapotának alakulásában a fiatal egyedekkel való nagy- vagy kismértékű pótlódás nyomán bekövetkező váratlan változások kezelése; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(1)   Ha a rendelkezésre álló tudományos szakvélemények szerint a tengeri fajok védelme érdekében azonnali intézkedésekre van szükség, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 32. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a fenyegetések enyhítése érdekében. E jogi aktusok vonatkozhatnak mindenekelőtt a halászeszközök használatára vagy a halászati tevékenység végzésére vonatkozóan bizonyos területek vagy időszakok tekintetében megállapított korlátozásokra;

(1)   Ha a rendelkezésre álló tudományos szakvélemények szerint a tengeri fajok védelme érdekében azonnali intézkedésekre van szükség, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 32. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a fenyegetések enyhítése érdekében
  , a javasolt intézkedések társadalmi és gazdasági hatásainak előzetes értékelését követően
  . E jogi aktusok vonatkozhatnak mindenekelőtt a halászeszközök használatára vagy a halászati tevékenység végzésére vonatkozóan bizonyos területek vagy időszakok tekintetében megállapított korlátozásokra;

(2)   Az (1) bekezdésben említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat úgy kell kialakítani, hogy teljesüljenek különösen az alábbi célok:

(2)   Az (1) bekezdésben említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat úgy kell kialakítani, hogy teljesüljenek különösen az alábbi célok:

a)

az állományok állapotának alakulásában a fiatal egyedekkel való nagy- vagy kismértékű pótlódás nyomán bekövetkező váratlan változások kezelése;

| a) | az állományok állapotának alakulásában a fiatal egyedekkel való nagy- vagy kismértékű pótlódás nyomán bekövetkező váratlan változások kezelése; |
| --- | --- |

a)

az állományok állapotának alakulásában a fiatal egyedekkel való nagy- vagy kismértékű pótlódás nyomán bekövetkező váratlan változások kezelése;

| b) | az ívó halak vagy a kagylók védelme, amikor az állományok kimerült állapotban vannak, vagy amikor más környezeti tényezők veszélyeztetik valamely állomány védettségi helyzetét. |
| --- | --- |

b)

az ívó halak vagy a kagylók védelme, amikor az állományok kimerült állapotban vannak, vagy amikor más környezeti tényezők veszélyeztetik valamely állomány védettségi helyzetét.

| b) | az ívó halak vagy a kagylók védelme, amikor az állományok kimerült állapotban vannak, vagy amikor más környezeti tényezők veszélyeztetik valamely állomány védettségi helyzetét. |
| --- | --- |

b)

az ívó halak vagy a kagylók védelme, amikor az állományok kimerült állapotban vannak, vagy amikor más környezeti tényezők veszélyeztetik valamely állomány védettségi helyzetét.

(3)   Az (1) bekezdésben említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényessége a 32. cikk (6) bekezdésének sérelme nélkül legfeljebb hároméves időszakra terjed ki.

(3)   Az (1) bekezdésben említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényessége a 32. cikk (6) bekezdésének sérelme nélkül legfeljebb hároméves időszakra terjed ki.

Indokolás

E módosítás célja annak biztosítása, hogy a döntéshozatal előtt figyelembe vegyék a társadalmi-gazdasági hatásokat.

13.
  módosítás

32. cikk

A felhatalmazás gyakorlása

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| (2)   A Bizottságnak a 11., 13., 19., 28. és 31. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó felhatalmazása ötéves időtartamra szól [----]-tól/-től kezdődő hatállyal. A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal az ötéves időtartam letelte előtt jelentést készít a felhatalmazásról. Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem ellenzi a meghosszabbítást legkésőbb három hónappal az egyes időtartamok letelte előtt, akkor a felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra. | (2)   A Bizottságnak a 11., 13., 19.
  és 28.
  cikkben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó felhatalmazása ötéves időtartamra szól [----]-tól/-től kezdődő hatállyal
  , valamint hároméves időtartamra a 31. cikk esetében
  . A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal az ötéves időtartam letelte előtt jelentést készít a felhatalmazásról. Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem ellenzi a meghosszabbítást legkésőbb három hónappal az egyes időtartamok letelte előtt, akkor a felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(2)   A Bizottságnak a 11., 13., 19., 28. és 31. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó felhatalmazása ötéves időtartamra szól [----]-tól/-től kezdődő hatállyal. A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal az ötéves időtartam letelte előtt jelentést készít a felhatalmazásról. Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem ellenzi a meghosszabbítást legkésőbb három hónappal az egyes időtartamok letelte előtt, akkor a felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra.

(2)   A Bizottságnak a 11., 13., 19.
  és 28.
  cikkben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó felhatalmazása ötéves időtartamra szól [----]-tól/-től kezdődő hatállyal
  , valamint hároméves időtartamra a 31. cikk esetében
  . A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal az ötéves időtartam letelte előtt jelentést készít a felhatalmazásról. Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem ellenzi a meghosszabbítást legkésőbb három hónappal az egyes időtartamok letelte előtt, akkor a felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra.

Indokolás

A 31. cikk értelmében az Európai Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el, melyek érvényességének időtartama három év. A 32. cikk szerint azonban az Európai Bizottság felhatalmazása öt évre szól.

14.
  módosítás

34. cikk

Felülvizsgálat és jelentéstétel

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| (1)   ... | (1)   ... |
| (2)   ... | (2)   ... |
| (3)   ... | (3)   ... |
| | (4)
     
  A jelentés alapját egy olyan átfogó területihatás-vizsgálat képezi, amelyet az Európai Bizottság valamennyi tengeri medencére vonatkozóan elvégez, hogy értékelje az intézkedések környezeti és társadalmi-gazdasági hatásait. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(1)   ...

(1)   ...

(2)   ...

(2)   ...

(3)   ...

(3)   ...

(4)
     
  A jelentés alapját egy olyan átfogó területihatás-vizsgálat képezi, amelyet az Európai Bizottság valamennyi tengeri medencére vonatkozóan elvégez, hogy értékelje az intézkedések környezeti és társadalmi-gazdasági hatásait.

Indokolás

A rendelet értelmében hozott szakpolitikai intézkedések egyes területeken gyakorolt hatásainak átfogó értékelése fontos feltétele a tényeken alapuló szakpolitikai döntéshozatalnak. Ennek segítségével teljes, a szabályozás kialakításától a hatásvizsgálaton át a visszajelzésig tartó szakpolitikai ciklust lehetne megvalósítani.

II.   POLITIKAI AJÁNLÁSOK

A RÉGIÓK EURÓPAI BIZOTTSÁGA

Általános ajánlások

| 1. | a közös halászati politika sikere szempontjából nagyon fontosnak tartja a halászok számára könnyen érthető és alkalmazható, világos és egyszerű szabályok kidolgozását; mivel a halászati erőforrások és a tengeri ökoszisztémák technikai intézkedések révén történő védelméről szóló rendelettervezet (a továbbiakban: „a javaslat”) számos rendeletet érint, úgy véli, hogy a javaslat valódi előrelépést jelent az európai halászatok által alkalmazandó technikai intézkedésekre vonatkozó szabályozás egyszerűsítése felé; |
| --- | --- |

1.

a közös halászati politika sikere szempontjából nagyon fontosnak tartja a halászok számára könnyen érthető és alkalmazható, világos és egyszerű szabályok kidolgozását; mivel a halászati erőforrások és a tengeri ökoszisztémák technikai intézkedések révén történő védelméről szóló rendelettervezet (a továbbiakban: „a javaslat”) számos rendeletet érint, úgy véli, hogy a javaslat valódi előrelépést jelent az európai halászatok által alkalmazandó technikai intézkedésekre vonatkozó szabályozás egyszerűsítése felé;

| 2. | üdvözli a javaslat esetében alkalmazott jogalkotási módszert: az alapot egy keretrendelet képezi, melyet a mellékletekben foglalt regionalizációs szabályok egészítenek ki, ezek pedig a rendelettervezetben meghatározott egyszerű és inkluzív regionalizációs folyamat révén módosíthatók. E módszerrel meg lehet határozni a minden tengermedencére vonatkozó közös szabályokat, kellő rugalmasságot biztosítva ugyanakkor ahhoz, hogy a technikai intézkedéseket az egyes régiókban esetleg felmerülő sajátos igényekhez igazítsák; |
| --- | --- |

2.

üdvözli a javaslat esetében alkalmazott jogalkotási módszert: az alapot egy keretrendelet képezi, melyet a mellékletekben foglalt regionalizációs szabályok egészítenek ki, ezek pedig a rendelettervezetben meghatározott egyszerű és inkluzív regionalizációs folyamat révén módosíthatók. E módszerrel meg lehet határozni a minden tengermedencére vonatkozó közös szabályokat, kellő rugalmasságot biztosítva ugyanakkor ahhoz, hogy a technikai intézkedéseket az egyes régiókban esetleg felmerülő sajátos igényekhez igazítsák;

| 3. | örömmel veszi, hogy a javaslat tiszteletben tartja az arányosság elvét – ahogy azt az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkének (4) bekezdése meghatározza; |
| --- | --- |

3.

örömmel veszi, hogy a javaslat tiszteletben tartja az arányosság elvét – ahogy azt az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkének (4) bekezdése meghatározza;

| 4. | arra kéri a jogalkotót, hogy a javaslat egyszerű felépítését tartsa meg eredeti formájában; |
| --- | --- |

4.

arra kéri a jogalkotót, hogy a javaslat egyszerű felépítését tartsa meg eredeti formájában;

| 5. | arra kéri a jogalkotót, hogy ha sajátos regionális igények nem indokolják, kerülje kivételek és mentességek meghatározását, mivel ezek torzítanák az egyenlő versenyfeltételeket; |
| --- | --- |

5.

arra kéri a jogalkotót, hogy ha sajátos regionális igények nem indokolják, kerülje kivételek és mentességek meghatározását, mivel ezek torzítanák az egyenlő versenyfeltételeket;

A regionalizációs komponens

| 6. | megállapítja, hogy a közös halászati politika regionalizációja lehetőséget kínál a régióknak és a tagállamoknak arra, hogy a KHP célkitűzéseit tiszteletben tartva aktív halgazdálkodást folytassanak; |
| --- | --- |

6.

megállapítja, hogy a közös halászati politika regionalizációja lehetőséget kínál a régióknak és a tagállamoknak arra, hogy a KHP célkitűzéseit tiszteletben tartva aktív halgazdálkodást folytassanak;

| 7. | megjegyzi, hogy a regionális szinten megfelelő technikai intézkedéseket meghatározó közös ajánlások benyújtásának lehetőségét nem szabadna függővé tenni a többéves tervek meglététől, hanem minden halászati vállalkozás számára nyitva kellene tartani; |
| --- | --- |

7.

megjegyzi, hogy a regionális szinten megfelelő technikai intézkedéseket meghatározó közös ajánlások benyújtásának lehetőségét nem szabadna függővé tenni a többéves tervek meglététől, hanem minden halászati vállalkozás számára nyitva kellene tartani;

| 8. | úgy véli, hogy a regionalizáció lehetőséget kínál arra, hogy rugalmas rendszert dolgozzanak ki a regionális halászatok aktív irányítására, a közös halászati politikában kitűzött céloknak és célszámoknak megfelelő minőségi és mennyiségi paraméterek alapján; |
| --- | --- |

8.

úgy véli, hogy a regionalizáció lehetőséget kínál arra, hogy rugalmas rendszert dolgozzanak ki a regionális halászatok aktív irányítására, a közös halászati politikában kitűzött céloknak és célszámoknak megfelelő minőségi és mennyiségi paraméterek alapján;

| 9. | arra kéri az Európai Bizottságot, hogy a minimális állományvédelmi referenciaméretek tekintetében vegye figyelembe a helyi sajátosságokat, és tegye lehetővé az V–X. mellékletek egyszerűsített eljárás keretében, a helyi és regionális önkormányzatokkal karöltve történő módosítását; |
| --- | --- |

9.

arra kéri az Európai Bizottságot, hogy a minimális állományvédelmi referenciaméretek tekintetében vegye figyelembe a helyi sajátosságokat, és tegye lehetővé az V–X. mellékletek egyszerűsített eljárás keretében, a helyi és regionális önkormányzatokkal karöltve történő módosítását;

| 10. | arra kéri a jogalkotót, hogy biztosítsa a KHP-ról szóló rendelet, a többéves tervek és a jelen javaslat szövege közti koherenciát; |
| --- | --- |

10.

arra kéri a jogalkotót, hogy biztosítsa a KHP-ról szóló rendelet, a többéves tervek és a jelen javaslat szövege közti koherenciát;

Bizalmon alapuló megközelítés és az összes érdekelt elkötelezése a reform iránt

| 11. | nagyon fontosnak tartja, hogy az uniós halászatok szabályozása esetében bizalmon alapuló megközelítést alkalmazzanak; megjegyzi, hogy a halászközösség további elidegenítését elkerülendő nagy szükség van egy ilyen megközelítésre; a politikai döntéshozóknak bízniuk kell abban, hogy a halászok teljeskörűen végrehajtják a reformot, a halászoknak pedig bízniuk kell abban, hogy a döntéshozók nem hagyják magukra őket. A bizalmon alapuló megközelítés sikeréért minden félnek tennie kell, ehhez pedig minden érdekelt részéről az szükséges, hogy a halászatra ne pusztán a halászati kapacitás, a halászati erőkifejtés és a kvóták szempontjából tekintsenek, hanem az ágazat jövőjét szociális elemekkel, alacsony környezeti hatással és fenntarthatóan képzeljék el; |
| --- | --- |

11.

nagyon fontosnak tartja, hogy az uniós halászatok szabályozása esetében bizalmon alapuló megközelítést alkalmazzanak; megjegyzi, hogy a halászközösség további elidegenítését elkerülendő nagy szükség van egy ilyen megközelítésre; a politikai döntéshozóknak bízniuk kell abban, hogy a halászok teljeskörűen végrehajtják a reformot, a halászoknak pedig bízniuk kell abban, hogy a döntéshozók nem hagyják magukra őket. A bizalmon alapuló megközelítés sikeréért minden félnek tennie kell, ehhez pedig minden érdekelt részéről az szükséges, hogy a halászatra ne pusztán a halászati kapacitás, a halászati erőkifejtés és a kvóták szempontjából tekintsenek, hanem az ágazat jövőjét szociális elemekkel, alacsony környezeti hatással és fenntarthatóan képzeljék el;

| 12. | arra kéri a jogalkotót, hogy a rendelet tartalmazzon olyan – például az uniós jogszabályoknak megfelelő gazdasági, szociális, közigazgatási vagy más jellegű, és bizonyos feltételek teljesüléséhez kötött – ösztönzőket, melyek révén a szabálykövetés természetessé válna a halászok számára. Az ösztönzőket az 1380/2013/EU rendelet 36. cikke (2) bekezdésének g) pontja értelmében „a jogkövető magatartás érvényre juttatása és az együttműködés kultúrájának kialakítása” szellemében kell kialakítani; |
| --- | --- |

12.

arra kéri a jogalkotót, hogy a rendelet tartalmazzon olyan – például az uniós jogszabályoknak megfelelő gazdasági, szociális, közigazgatási vagy más jellegű, és bizonyos feltételek teljesüléséhez kötött – ösztönzőket, melyek révén a szabálykövetés természetessé válna a halászok számára. Az ösztönzőket az 1380/2013/EU rendelet 36. cikke (2) bekezdésének g) pontja értelmében „a jogkövető magatartás érvényre juttatása és az együttműködés kultúrájának kialakítása” szellemében kell kialakítani;

| 13. | tekintettel arra, hogy a kvóták elosztása a tagállamok feladata, megjegyzi, hogy ha az új rendelkezések értelmében a kisüzemi halászatok maguk kezelhetnék a kvótákat (1) és a fogásokat, az kitűnő lehetőséget kínálna a velük és a part menti halászokkal szembeni történelmi igazságtalanságok orvoslására, és e halászok nagyobb szerepet is kapnának a tengergazdálkodásban, a nagyüzemi halászatokkal egyenlő versenyfeltételeket és a jogok és a kötelezettségek közti egyensúlyt biztosítva számukra. Ha a kisüzemi halászokra bizonyos, szigorúan ellenőrzött teljesítménymutatók alapján rábízzuk bizonyos halállományok kvótáinak kezelését, akkor e halászok érdekeltnek érzik magukat a kezelt javak (halak) kezelésében, és ez ösztönzi őket arra, hogy jól gazdálkodjanak velük; |
| --- | --- |

13.

tekintettel arra, hogy a kvóták elosztása a tagállamok feladata, megjegyzi, hogy ha az új rendelkezések értelmében a kisüzemi halászatok maguk kezelhetnék a kvótákat (1) és a fogásokat, az kitűnő lehetőséget kínálna a velük és a part menti halászokkal szembeni történelmi igazságtalanságok orvoslására, és e halászok nagyobb szerepet is kapnának a tengergazdálkodásban, a nagyüzemi halászatokkal egyenlő versenyfeltételeket és a jogok és a kötelezettségek közti egyensúlyt biztosítva számukra. Ha a kisüzemi halászokra bizonyos, szigorúan ellenőrzött teljesítménymutatók alapján rábízzuk bizonyos halállományok kvótáinak kezelését, akkor e halászok érdekeltnek érzik magukat a kezelt javak (halak) kezelésében, és ez ösztönzi őket arra, hogy jól gazdálkodjanak velük;

| 14. | támogatja az Európai Parlamentnek (2) azt az Európai Bizottsághoz és a tagállamokhoz címzett követelését, hogy a kisüzemi halászatok számára biztosított fogási kvótákat fokozatosan emeljék, segítve ezzel a halászatnak ezt a fenntartható formáját; |
| --- | --- |

14.

támogatja az Európai Parlamentnek (2) azt az Európai Bizottsághoz és a tagállamokhoz címzett követelését, hogy a kisüzemi halászatok számára biztosított fogási kvótákat fokozatosan emeljék, segítve ezzel a halászatnak ezt a fenntartható formáját;

| 15. | a halászati jogokkal való gazdálkodásra vonatkozó decentralizált rendszernek az alábbi alapelvekre kellene épülnie:






  1. | a legfőbb feltétel a tengeri erőforrások és a környezet védelme; |
| --- | --- | --- |

15.

a halászati jogokkal való gazdálkodásra vonatkozó decentralizált rendszernek az alábbi alapelvekre kellene épülnie:

1.

a legfőbb feltétel a tengeri erőforrások és a környezet védelme;

| 2. | alapját tudományos szakvélemények és ajánlások képezik; |
| --- | --- |

2.

alapját tudományos szakvélemények és ajánlások képezik;

| 3. | a végrehajtás szigorú ellenőrzése és folyamatos értékelése; |
| --- | --- |

3.

a végrehajtás szigorú ellenőrzése és folyamatos értékelése;

| 4. | beépített rugalmasság, hogy a rendszer az értékeléseket és a kísérleti szakaszt követően módosítható legyen; |
| --- | --- |

4.

beépített rugalmasság, hogy a rendszer az értékeléseket és a kísérleti szakaszt követően módosítható legyen;

| 5. | a halászati jogokat az MFH arányában kellene meghatározni, ezzel ösztönözve a halászokat, hogy aktívan törekedjenek a halállományok helyreállítására; |
| --- | --- |

5.

a halászati jogokat az MFH arányában kellene meghatározni, ezzel ösztönözve a halászokat, hogy aktívan törekedjenek a halállományok helyreállítására;

A kisüzemi halászatok jelentősége a kis európai halászközösségek számára

| 16. | megjegyzi, hogy egész Európában a part menti kisvárosokban a kisüzemi part menti halászatok egy olyan sajátos ökoszisztéma részét képezik, amelyhez az örökség, a közösségi összetartás, a turizmus, a gasztronómia és a vendéglátás is hozzátartozik; |
| --- | --- |

16.

megjegyzi, hogy egész Európában a part menti kisvárosokban a kisüzemi part menti halászatok egy olyan sajátos ökoszisztéma részét képezik, amelyhez az örökség, a közösségi összetartás, a turizmus, a gasztronómia és a vendéglátás is hozzátartozik;

| 17. | sajnálja, hogy a KHP folyamatban lévő reformja nem veszi teljes mértékben figyelembe a kisüzemi part menti halászat jelentőségét, pedig e halászok a tenger helyi gondnokai, akik ismerik a múltat és a hagyományokat, egy sajátos életmódot képviselnek, és a part menti városok társadalmi-gazdasági életének kulcsszereplői; |
| --- | --- |

17.

sajnálja, hogy a KHP folyamatban lévő reformja nem veszi teljes mértékben figyelembe a kisüzemi part menti halászat jelentőségét, pedig e halászok a tenger helyi gondnokai, akik ismerik a múltat és a hagyományokat, egy sajátos életmódot képviselnek, és a part menti városok társadalmi-gazdasági életének kulcsszereplői;

| 18. | arra kéri a jogalkotót és a tagállamokat, hogy aknázzák ki mindazt a potenciális támogatási és ökológiai hasznot, amelyet a jelenlegi KHP még magában rejt a kisüzemi halászatok számára; |
| --- | --- |

18.

arra kéri a jogalkotót és a tagállamokat, hogy aknázzák ki mindazt a potenciális támogatási és ökológiai hasznot, amelyet a jelenlegi KHP még magában rejt a kisüzemi halászatok számára;

| 19. | ennek kapcsán nagyon jó jelnek tartja, hogy a technikai intézkedésekről szóló javasolt rendelet nem követelné meg a kisüzemi halászoktól, hogy új felszereléseket és hálókat szerezzenek be; |
| --- | --- |

19.

ennek kapcsán nagyon jó jelnek tartja, hogy a technikai intézkedésekről szóló javasolt rendelet nem követelné meg a kisüzemi halászoktól, hogy új felszereléseket és hálókat szerezzenek be;

| 20. | megjegyzi, hogy a kisüzemi halászatot folytató halászok egyre inkább úgy érzik, hogy a politika elszakad a valóságuktól: az elmúlt évtizedekben nem volt hatékony az irányítás, a túlszabályozottság lett a jellemző, majd olyan mélyreható reformot hajtottak végre, amely sokféle új rendelkezést vezetett be, többek között a visszadobás tilalmát, kirakodási kötelezettséget, regionalizációt, a többéves terveket és a technikai intézkedések átvizsgálását, az ellenőrzési szabályokat és az adatgyűjtést). |
| --- | --- |

20.

megjegyzi, hogy a kisüzemi halászatot folytató halászok egyre inkább úgy érzik, hogy a politika elszakad a valóságuktól: az elmúlt évtizedekben nem volt hatékony az irányítás, a túlszabályozottság lett a jellemző, majd olyan mélyreható reformot hajtottak végre, amely sokféle új rendelkezést vezetett be, többek között a visszadobás tilalmát, kirakodási kötelezettséget, regionalizációt, a többéves terveket és a technikai intézkedések átvizsgálását, az ellenőrzési szabályokat és az adatgyűjtést).

| 21. | megismétli azt a korábbi álláspontját, mely szerint az uniós halászati politikának az átfogóbb kék növekedési stratégia központi részét kellene képeznie, amely figyelembe veszi a halászati ágazat sajátosságait, de ezzel egy időben a teljes kék gazdaság, azon belül a tengeri ágazatok és a turizmus növekedését is, akárcsak a gazdasági növekedést, a foglalkoztatást és a környezetvédelmet, illetve hogy a kék gazdaságban aktív vállalkozások működése túlmutat a tengereken és óceánokon végzett tevékenységeken (3), és a tengerparti régiók összességét érinti. |
| --- | --- |

21.

megismétli azt a korábbi álláspontját, mely szerint az uniós halászati politikának az átfogóbb kék növekedési stratégia központi részét kellene képeznie, amely figyelembe veszi a halászati ágazat sajátosságait, de ezzel egy időben a teljes kék gazdaság, azon belül a tengeri ágazatok és a turizmus növekedését is, akárcsak a gazdasági növekedést, a foglalkoztatást és a környezetvédelmet, illetve hogy a kék gazdaságban aktív vállalkozások működése túlmutat a tengereken és óceánokon végzett tevékenységeken (3), és a tengerparti régiók összességét érinti.

Kelt Brüsszelben, 2016. december 7-én.

a Régiók Európai Bizottsága elnöke

Markku MARKKULA

---

(1)  Az 1380/2013/EU rendelet 17. cikke és a jelenleg vizsgált javaslat 19. cikke (4) bekezdésének c) pontja értelmében.

1

(2)  2015/2090(INI)).

2

(3)  NAT-V-044.

3

---

| 9.6.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 185/91 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 185/91

---

A Régiók Európai Bizottsága véleménye – A közös európai menekültügyi rendszer reformja

(2017/C 185/12)

| Előadó: | Vincenzo BIANCO (IT/PES),
  Catania polgármestere |
| --- | --- |
| Referenciaszövegek: | Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre egy harmadik ország állampolgára, illetve hontalan személy által a tagállamok egyikében benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról (átdolgozás)
  COM(2016) 270 final
  Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az Európai Unió Menekültügyi Ügynökségéről és az 439/2010/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről
  COM(2016) 271 final
  Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az [az egy harmadik országbeli állampolgár vagy egy hontalan személy által a tagállamok egyikében benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról szóló 604/2013/EU rendelet] hatékony alkalmazása érdekében az ujjnyomatok összehasonlítását, valamint a jogellenesen tartózkodó harmadik országbeli állampolgárok vagy hontalan személyek azonosítását szolgáló Eurodac létrehozásáról, továbbá a tagállamok bűnüldöző hatóságai és az Europol által az Eurodac-adatokkal való, bűnüldözési célú összehasonlítások kérelmezéséről (átdolgozás)
  COM(2016) 272 final |

Előadó:

Vincenzo BIANCO (IT/PES),

Catania polgármestere

Referenciaszövegek:

Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre egy harmadik ország állampolgára, illetve hontalan személy által a tagállamok egyikében benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról (átdolgozás)

COM(2016) 270 final

Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az Európai Unió Menekültügyi Ügynökségéről és az 439/2010/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről

COM(2016) 271 final

Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az [az egy harmadik országbeli állampolgár vagy egy hontalan személy által a tagállamok egyikében benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról szóló 604/2013/EU rendelet] hatékony alkalmazása érdekében az ujjnyomatok összehasonlítását, valamint a jogellenesen tartózkodó harmadik országbeli állampolgárok vagy hontalan személyek azonosítását szolgáló Eurodac létrehozásáról, továbbá a tagállamok bűnüldöző hatóságai és az Europol által az Eurodac-adatokkal való, bűnüldözési célú összehasonlítások kérelmezéséről (átdolgozás)

COM(2016) 272 final

I.   MÓDOSÍTÁSOKRA VONATKOZÓ AJÁNLÁSOK

1.
  módosítás

COM(2016) 270 final

3. cikk (3) és (5) bekezdés

A nemzetközi védelem iránti kérelem elbírálására vonatkozó eljáráshoz való jog

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| (3)   A III. és IV. fejezettel összhangban a felelős tagállam meghatározására vonatkozó kritériumok alkalmazása előtt azon első tagállam, ahol a nemzetközi védelem iránti kérelmet benyújtották: | (3)   A III. és IV. fejezettel összhangban a felelős tagállam meghatározására vonatkozó kritériumok alkalmazása előtt azon első tagállam, ahol a nemzetközi védelem iránti kérelmet benyújtották: |
| a) | megvizsgálja, hogy a nemzetközi védelem iránti kérelem a 2013/32/EU irányelv 33. cikke (2) bekezdésének b) és c) pontja alapján elfogadhatatlan-e, azaz ha a kérelmező esetében olyan ország minősül az első menedék országának vagy biztonságos harmadik országnak, amely nem tagállam; valamint |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(3)   A III. és IV. fejezettel összhangban a felelős tagállam meghatározására vonatkozó kritériumok alkalmazása előtt azon első tagállam, ahol a nemzetközi védelem iránti kérelmet benyújtották:

(3)   A III. és IV. fejezettel összhangban a felelős tagállam meghatározására vonatkozó kritériumok alkalmazása előtt azon első tagállam, ahol a nemzetközi védelem iránti kérelmet benyújtották:

a)

megvizsgálja, hogy a nemzetközi védelem iránti kérelem a 2013/32/EU irányelv 33. cikke (2) bekezdésének b) és c) pontja alapján elfogadhatatlan-e, azaz ha a kérelmező esetében olyan ország minősül az első menedék országának vagy biztonságos harmadik országnak, amely nem tagállam; valamint

| a) | megvizsgálja, hogy a nemzetközi védelem iránti kérelem a 2013/32/EU irányelv 33. cikke (2) bekezdésének b) és c) pontja alapján elfogadhatatlan-e, azaz ha a kérelmező esetében olyan ország minősül az első menedék országának vagy biztonságos harmadik országnak, amely nem tagállam; ez a rendelkezés nem alkalmazható abban az esetben, ha a kérelmező származási országára vonatkozóan a menedékjog iránti kérelmek elfogadásának átlagos aránya uniós szinten meghaladja a 33,33  %-ot; valamint |
| --- | --- |

a)

megvizsgálja, hogy a nemzetközi védelem iránti kérelem a 2013/32/EU irányelv 33. cikke (2) bekezdésének b) és c) pontja alapján elfogadhatatlan-e, azaz ha a kérelmező esetében olyan ország minősül az első menedék országának vagy biztonságos harmadik országnak, amely nem tagállam; ez a rendelkezés nem alkalmazható abban az esetben, ha a kérelmező származási országára vonatkozóan a menedékjog iránti kérelmek elfogadásának átlagos aránya uniós szinten meghaladja a 33,33  %-ot; valamint

| b) | a 2013/32/EU irányelv 31. cikkének (8) bekezdése alapján gyorsított eljárásban vizsgálja meg a kérelmet az alábbi indokok fennállása esetén: |
| --- | --- |

b)

a 2013/32/EU irányelv 31. cikkének (8) bekezdése alapján gyorsított eljárásban vizsgálja meg a kérelmet az alábbi indokok fennállása esetén:

| b) | a 2013/32/EU irányelv 31. cikkének (8) bekezdése alapján gyorsított eljárásban vizsgálja meg a kérelmet az alábbi indokok fennállása esetén: |
| --- | --- |

b)

a 2013/32/EU irányelv 31. cikkének (8) bekezdése alapján gyorsított eljárásban vizsgálja meg a kérelmet az alábbi indokok fennállása esetén:

| | i. | a kérelmező a [2015. szeptember 9- COM(2015) 452 javaslat] rendelet alapján létrehozott, a biztonságos származási országok közös uniós jegyzékében biztonságosként megjelölt harmadik ország állampolgára, vagy amennyiben a kérelmező hontalan személy, korábban szokásosan tartózkodott a fenti országban; vagy |
| --- | --- | --- |

i.

a kérelmező a [2015. szeptember 9- COM(2015) 452 javaslat] rendelet alapján létrehozott, a biztonságos származási országok közös uniós jegyzékében biztonságosként megjelölt harmadik ország állampolgára, vagy amennyiben a kérelmező hontalan személy, korábban szokásosan tartózkodott a fenti országban; vagy

| | i. | a kérelmező a [2015. szeptember 9- COM(2015) 452 javaslat] rendelet alapján létrehozott, a biztonságos származási országok közös uniós jegyzékében biztonságosként megjelölt harmadik ország állampolgára, vagy amennyiben a kérelmező hontalan személy, korábban szokásosan tartózkodott a fenti országban; vagy |
| --- | --- | --- |

i.

a kérelmező a [2015. szeptember 9- COM(2015) 452 javaslat] rendelet alapján létrehozott, a biztonságos származási országok közös uniós jegyzékében biztonságosként megjelölt harmadik ország állampolgára, vagy amennyiben a kérelmező hontalan személy, korábban szokásosan tartózkodott a fenti országban; vagy

| | ii. | a kérelmező súlyos okokból veszélyt jelenthet a tagállam nemzetbiztonságára vagy közrendjére; vagy a kérelmezőt a nemzeti jogszabályokban meghatározott komoly közbiztonsági vagy közrendvédelmi okokból kitoloncolták. |
| --- | --- | --- |

ii.

a kérelmező súlyos okokból veszélyt jelenthet a tagállam nemzetbiztonságára vagy közrendjére; vagy a kérelmezőt a nemzeti jogszabályokban meghatározott komoly közbiztonsági vagy közrendvédelmi okokból kitoloncolták.

| | ii. | a kérelmező súlyos okokból veszélyt jelenthet a tagállam nemzetbiztonságára vagy közrendjére; vagy a kérelmezőt a nemzeti jogszabályokban meghatározott komoly közbiztonsági vagy közrendvédelmi okokból kitoloncolták. |
| --- | --- | --- |

ii.

a kérelmező súlyos okokból veszélyt jelenthet a tagállam nemzetbiztonságára vagy közrendjére; vagy a kérelmezőt a nemzeti jogszabályokban meghatározott komoly közbiztonsági vagy közrendvédelmi okokból kitoloncolták.

(4)   [...]

(4)   [...]

(5)   Az a tagállam, amely a nemzetközi védelem iránti kérelmet megvizsgálta – ideértve a (3) bekezdésben említett eseteket is – felelős a szóban forgó kérelmező további előterjesztéseinek vagy ismételt kérelmek megvizsgálásáért a 2013/32/EU irányelv 40., 41. és 42. cikkével összhangban függetlenül attól, hogy a kérelmező elhagyta-e a tagállamok területét vagy kitoloncolták-e onnan.

(5)   Az a tagállam, amely a nemzetközi védelem iránti kérelmet megvizsgálta – ideértve a (3) bekezdésben említett eseteket is – felelős a szóban forgó kérelmező további előterjesztéseinek vagy ismételt kérelmek megvizsgálásáért a 2013/32/EU irányelv 40., 41. és 42. cikkével összhangban függetlenül attól, hogy a kérelmező elhagyta-e a tagállamok területét vagy kitoloncolták-e onnan.

Indokolás

Igazságos egyensúlyt kell fenntartani a gyorsan és hatékonyan működő rendszer iránti igény és az alapvető jogok tiszteletben tartása között. Tehát az előzetes elfogadhatósági küszöb, amely az első igénynek felel meg, nem vezethet ahhoz, hogy megfosszanak a kérelmük érdemi vizsgálatához való joguktól olyan személyeket, akik olyan országból jöttek, amelyre vonatkozóan a kérelmeket jelentős arányban elfogadják. Ezzel kapcsolatban szeretnénk emlékeztetni arra, hogy a kiskorúak nagy része (beleértve a kísérő nélküli kiskorúakat is) olyan országból érkezik, amelyre vonatkozóan a kérelmeket körülbelül 50 %-os arányban fogadják el.

2.
  módosítás

COM(2016) 270 final

7. cikk (1) bekezdés

Személyes meghallgatás

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| (1)   A felelős tagállam meghatározásának elősegítése érdekében az ezen eljárást lefolytató tagállam köteles a kérelmezőt személyesen meghallgatni, kivéve, ha a kérelmező megszökött, vagy a kérelmező által a 4. cikk (2) bekezdése alapján benyújtott információk elegendőek a felelős tagállam meghatározásához. A meghallgatásnak lehetővé kell tennie a 6. cikkel összhangban szolgáltatott tájékoztatás kérelmező általi megfelelő megértését is. | (1)   A felelős tagállam meghatározásának elősegítése érdekében az ezen eljárást lefolytató tagállam köteles a kérelmezőt személyesen meghallgatni, kivéve, ha a kérelmező jogos és indokolt ok megadása nélkül megszökött, vagy a kérelmező által a 4. cikk (2) bekezdése alapján benyújtott információk elegendőek a felelős tagállam meghatározásához. A meghallgatásnak lehetővé kell tennie a 6. cikkel összhangban szolgáltatott tájékoztatás kérelmező általi megfelelő megértését is. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(1)   A felelős tagállam meghatározásának elősegítése érdekében az ezen eljárást lefolytató tagállam köteles a kérelmezőt személyesen meghallgatni, kivéve, ha a kérelmező megszökött, vagy a kérelmező által a 4. cikk (2) bekezdése alapján benyújtott információk elegendőek a felelős tagállam meghatározásához. A meghallgatásnak lehetővé kell tennie a 6. cikkel összhangban szolgáltatott tájékoztatás kérelmező általi megfelelő megértését is.

(1)   A felelős tagállam meghatározásának elősegítése érdekében az ezen eljárást lefolytató tagállam köteles a kérelmezőt személyesen meghallgatni, kivéve, ha a kérelmező jogos és indokolt ok megadása nélkül megszökött, vagy a kérelmező által a 4. cikk (2) bekezdése alapján benyújtott információk elegendőek a felelős tagállam meghatározásához. A meghallgatásnak lehetővé kell tennie a 6. cikkel összhangban szolgáltatott tájékoztatás kérelmező általi megfelelő megértését is.

Indokolás

Úgy véljük, hogy figyelembe véve az Európai Bizottság szökés esetére vonatkozó javaslatával (a meghallgatás elmaradása és gyorsított vizsgálati eljárás) járó következmények súlyosságát, lehetőséget kell biztosítani a kérelmezőnek arra, hogy alátámassza jogszerű indokát és ezzel teljeskörűen visszanyerje a jogait.

3.
  módosítás

COM(2016) 270 final

7. cikk

Személyes meghallgatás

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| | Beillesztendő az (5) bekezdés után:


  (6)   A jelen cikkben említett meghallgatás során a kérelmezőt tájékoztatni kell arról, hogy lehetősége van azt kérni, hogy egy meghatározott tagállam fogadja (és megadhat további tagállamokat is, összesen legfeljebb kettőt). Ebben az esetben konkrét kérdéseket kell feltenni a kérelmezőnek, amelyek a nyelvtudására, korábbi tartózkodási helyeire, a vele azonos országból vagy régióból származó, a tagállam területén jogszerűen tartózkodó közösségekkel való kapcsolatára, szakmai ismereteire vonatkoznak, és kiterjednek minden olyan témába vágó részletre, amely megkönnyítheti a társadalmi beilleszkedést, még ha az átmeneti is. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Beillesztendő az (5) bekezdés után:

(6)   A jelen cikkben említett meghallgatás során a kérelmezőt tájékoztatni kell arról, hogy lehetősége van azt kérni, hogy egy meghatározott tagállam fogadja (és megadhat további tagállamokat is, összesen legfeljebb kettőt). Ebben az esetben konkrét kérdéseket kell feltenni a kérelmezőnek, amelyek a nyelvtudására, korábbi tartózkodási helyeire, a vele azonos országból vagy régióból származó, a tagállam területén jogszerűen tartózkodó közösségekkel való kapcsolatára, szakmai ismereteire vonatkoznak, és kiterjednek minden olyan témába vágó részletre, amely megkönnyítheti a társadalmi beilleszkedést, még ha az átmeneti is.

Indokolás

Véleményünk szerint annak érdekében, hogy lehetőleg ne kerüljön sor másodlagos migrációra, rendkívül hasznos lenne a kezdetekkor tisztázni, hogy a kérelmező mely országot vagy országokat preferálja (legfeljebb hármat), valamint hogy milyen ismeretekkel, kapcsolatokkal és képességekkel rendelkezik, amelyek elősegíthetik a beilleszkedését (még ha az átmeneti is), ezáltal pedig a társadalmi egyensúlyt a befogadó országban.

4.
  módosítás

COM(2016) 270 final

8. cikk (2) bekezdés

Garanciák a kiskorúak számára

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| Minden olyan tagállam, ahol kísérő nélküli kiskorú tartózkodni köteles biztosítja, hogy a kísérő nélküli kiskorút az e rendeletben előírt valamennyi vonatkozó eljárás során képviselő képviselje és/vagy segítse. | Minden tagállam biztosítja, hogy a kísérő nélküli kiskorút az e rendeletben előírt valamennyi vonatkozó eljárás során képviselő képviselje és/vagy segítse. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Minden olyan tagállam, ahol kísérő nélküli kiskorú tartózkodni köteles biztosítja, hogy a kísérő nélküli kiskorút az e rendeletben előírt valamennyi vonatkozó eljárás során képviselő képviselje és/vagy segítse.

Minden tagállam biztosítja, hogy a kísérő nélküli kiskorút az e rendeletben előírt valamennyi vonatkozó eljárás során képviselő képviselje és/vagy segítse.

Indokolás

Úgy véljük, hogy veszélyeztetettségük miatt mindig biztosítani kell a kiskorúak számára a segítséget és a képviseletet, még akkor is, ha nem abban a tagállamban vannak, amely illetékes a kérelmük elbírálásában.

5.
  módosítás

COM(2016) 270 final

10. cikk

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| (1)   Amennyiben a kérelmező kísérő nélküli kiskorú, csak az e cikkben meghatározott kritériumok alkalmazandók, a (2)–(5) bekezdésben foglaltak szerinti sorrendben. | (1)   Amennyiben a kérelmező kísérő nélküli kiskorú, csak az e cikkben meghatározott kritériumok alkalmazandók, a (2)–(5) bekezdésben foglaltak szerinti sorrendben. |
| (2)   A felelős tagállam az, ahol a kísérő nélküli kiskorú családtagja vagy testvére jogszerűen tartózkodik, feltéve, hogy ez szolgálja leginkább a kiskorú mindenek felett álló érdekeit. Amennyiben a kérelmező házas kiskorú, akinek házastársa nem tartózkodik jogszerűen a tagállamok területén, a felelős tagállam az, amelyben a kiskorúért az adott tagállam jogszabályai vagy nemzeti gyakorlata szerint felelős édesanya, édesapa, más felnőtt, vagy a kiskorú testvére jogszerűen tartózkodik. | (2)   A felelős tagállam az, ahol a kísérő nélküli kiskorú családtagja vagy testvére jogszerűen tartózkodik, feltéve, hogy ez szolgálja leginkább a kiskorú mindenek felett álló érdekeit. Amennyiben a kérelmező házas kiskorú, akinek házastársa nem tartózkodik jogszerűen a tagállamok területén, a felelős tagállam az, amelyben a kiskorúért az adott tagállam jogszabályai vagy nemzeti gyakorlata szerint felelős édesanya, édesapa, más felnőtt, vagy a kiskorú testvére jogszerűen tartózkodik. |
| (3)   Amennyiben a kérelmezőnek másik tagállamban jogszerűen tartózkodó hozzátartozója van, és egyéni elbírálás alapján megállapítást nyer, hogy a hozzátartozó képes gondoskodni a kiskorúról, az említett tagállam egyesíti a kiskorút hozzátartozójával, és felelős tagállam lesz, feltéve, hogy ez szolgálja leginkább a kiskorú mindenek felett álló érdekét. | (3)   Amennyiben a kérelmezőnek másik tagállamban jogszerűen tartózkodó hozzátartozója van, és egyéni elbírálás alapján megállapítást nyer, hogy a hozzátartozó képes gondoskodni a kiskorúról, az említett tagállam egyesíti a kiskorút hozzátartozójával, és felelős tagállam lesz, feltéve, hogy ez szolgálja leginkább a kiskorú mindenek felett álló érdekét. |
| (4)   Amennyiben a kérelmezőnek az (1) és (2) bekezdésben említett családtagjai vagy hozzátartozói egynél több tagállamban tartózkodnak, a felelős tagállamot annak alapján kell meghatározni, hogy mi szolgálja leginkább a kísérő nélküli kiskorú mindenek felett álló érdekét. | (4)   Amennyiben a kérelmezőnek az (1) és (2) bekezdésben említett családtagjai vagy hozzátartozói egynél több tagállamban tartózkodnak, a felelős tagállamot annak alapján kell meghatározni, hogy mi szolgálja leginkább a kísérő nélküli kiskorú mindenek felett álló érdekét. |
| (5)   A (2) és (3) bekezdésben említett családtag vagy hozzátartozó hiányában az a felelős tagállam, ahol a kísérő nélküli kiskorú a nemzetközi védelem iránti kérelmét először benyújtotta, kivéve, ha bizonyítást nyer, hogy nem ez szolgálja leginkább a kiskorú mindenek felett álló érdekét. | (5)   A (2) és (3) bekezdésben említett családtag vagy hozzátartozó hiányában az a felelős tagállam, ahol a kísérő nélküli kiskorú jelenleg tartózkodik, kivéve, ha bizonyítást nyer, hogy nem ez szolgálja leginkább a kiskorú mindenek felett álló érdekét. |
| (6)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 57. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a kísérő nélküli kiskorú családtagjai vagy hozzátartozói kilétének megállapítása tekintetében, az igazolt családi kapcsolat fennállásának megállapítására és az annak vizsgálatára szolgáló feltételekre vonatkozóan, hogy egy adott hozzátartozó képes-e a kísérő nélküli kiskorú gondját viselni, ideértve az olyan eseteket, amikor a kísérő nélküli kiskorú családtagjai, testvérei vagy hozzátartozói különböző tagállamokban tartózkodnak. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó hatásköreinek gyakorlása keretében a Bizottság nem lépheti túl a gyermek mindenek felett álló érdekének a 8. cikk (3) bekezdésében előírt terjedelmét. | (6)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 57. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a kísérő nélküli kiskorú családtagjai vagy hozzátartozói kilétének megállapítása tekintetében, az igazolt családi kapcsolat fennállásának megállapítására és az annak vizsgálatára szolgáló feltételekre vonatkozóan, hogy egy adott hozzátartozó képes-e a kísérő nélküli kiskorú gondját viselni, ideértve az olyan eseteket, amikor a kísérő nélküli kiskorú családtagjai, testvérei vagy hozzátartozói különböző tagállamokban tartózkodnak. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó hatásköreinek gyakorlása keretében a Bizottság nem lépheti túl a gyermek mindenek felett álló érdekének a 8. cikk (3) bekezdésében előírt terjedelmét. |
| (7)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján megállapítja a tagállamok közti konzultáció és információcsere egységes feltételeit. E végrehajtási jogi aktusokat az 56. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni. | (7)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján megállapítja a tagállamok közti konzultáció és információcsere egységes feltételeit. E végrehajtási jogi aktusokat az 56. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(1)   Amennyiben a kérelmező kísérő nélküli kiskorú, csak az e cikkben meghatározott kritériumok alkalmazandók, a (2)–(5) bekezdésben foglaltak szerinti sorrendben.

(1)   Amennyiben a kérelmező kísérő nélküli kiskorú, csak az e cikkben meghatározott kritériumok alkalmazandók, a (2)–(5) bekezdésben foglaltak szerinti sorrendben.

(2)   A felelős tagállam az, ahol a kísérő nélküli kiskorú családtagja vagy testvére jogszerűen tartózkodik, feltéve, hogy ez szolgálja leginkább a kiskorú mindenek felett álló érdekeit. Amennyiben a kérelmező házas kiskorú, akinek házastársa nem tartózkodik jogszerűen a tagállamok területén, a felelős tagállam az, amelyben a kiskorúért az adott tagállam jogszabályai vagy nemzeti gyakorlata szerint felelős édesanya, édesapa, más felnőtt, vagy a kiskorú testvére jogszerűen tartózkodik.

(2)   A felelős tagállam az, ahol a kísérő nélküli kiskorú családtagja vagy testvére jogszerűen tartózkodik, feltéve, hogy ez szolgálja leginkább a kiskorú mindenek felett álló érdekeit. Amennyiben a kérelmező házas kiskorú, akinek házastársa nem tartózkodik jogszerűen a tagállamok területén, a felelős tagállam az, amelyben a kiskorúért az adott tagállam jogszabályai vagy nemzeti gyakorlata szerint felelős édesanya, édesapa, más felnőtt, vagy a kiskorú testvére jogszerűen tartózkodik.

(3)   Amennyiben a kérelmezőnek másik tagállamban jogszerűen tartózkodó hozzátartozója van, és egyéni elbírálás alapján megállapítást nyer, hogy a hozzátartozó képes gondoskodni a kiskorúról, az említett tagállam egyesíti a kiskorút hozzátartozójával, és felelős tagállam lesz, feltéve, hogy ez szolgálja leginkább a kiskorú mindenek felett álló érdekét.

(3)   Amennyiben a kérelmezőnek másik tagállamban jogszerűen tartózkodó hozzátartozója van, és egyéni elbírálás alapján megállapítást nyer, hogy a hozzátartozó képes gondoskodni a kiskorúról, az említett tagállam egyesíti a kiskorút hozzátartozójával, és felelős tagállam lesz, feltéve, hogy ez szolgálja leginkább a kiskorú mindenek felett álló érdekét.

(4)   Amennyiben a kérelmezőnek az (1) és (2) bekezdésben említett családtagjai vagy hozzátartozói egynél több tagállamban tartózkodnak, a felelős tagállamot annak alapján kell meghatározni, hogy mi szolgálja leginkább a kísérő nélküli kiskorú mindenek felett álló érdekét.

(4)   Amennyiben a kérelmezőnek az (1) és (2) bekezdésben említett családtagjai vagy hozzátartozói egynél több tagállamban tartózkodnak, a felelős tagállamot annak alapján kell meghatározni, hogy mi szolgálja leginkább a kísérő nélküli kiskorú mindenek felett álló érdekét.

(5)   A (2) és (3) bekezdésben említett családtag vagy hozzátartozó hiányában az a felelős tagállam, ahol a kísérő nélküli kiskorú a nemzetközi védelem iránti kérelmét először benyújtotta, kivéve, ha bizonyítást nyer, hogy nem ez szolgálja leginkább a kiskorú mindenek felett álló érdekét.

(5)   A (2) és (3) bekezdésben említett családtag vagy hozzátartozó hiányában az a felelős tagállam, ahol a kísérő nélküli kiskorú jelenleg tartózkodik, kivéve, ha bizonyítást nyer, hogy nem ez szolgálja leginkább a kiskorú mindenek felett álló érdekét.

(6)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 57. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a kísérő nélküli kiskorú családtagjai vagy hozzátartozói kilétének megállapítása tekintetében, az igazolt családi kapcsolat fennállásának megállapítására és az annak vizsgálatára szolgáló feltételekre vonatkozóan, hogy egy adott hozzátartozó képes-e a kísérő nélküli kiskorú gondját viselni, ideértve az olyan eseteket, amikor a kísérő nélküli kiskorú családtagjai, testvérei vagy hozzátartozói különböző tagállamokban tartózkodnak. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó hatásköreinek gyakorlása keretében a Bizottság nem lépheti túl a gyermek mindenek felett álló érdekének a 8. cikk (3) bekezdésében előírt terjedelmét.

(6)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 57. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a kísérő nélküli kiskorú családtagjai vagy hozzátartozói kilétének megállapítása tekintetében, az igazolt családi kapcsolat fennállásának megállapítására és az annak vizsgálatára szolgáló feltételekre vonatkozóan, hogy egy adott hozzátartozó képes-e a kísérő nélküli kiskorú gondját viselni, ideértve az olyan eseteket, amikor a kísérő nélküli kiskorú családtagjai, testvérei vagy hozzátartozói különböző tagállamokban tartózkodnak. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó hatásköreinek gyakorlása keretében a Bizottság nem lépheti túl a gyermek mindenek felett álló érdekének a 8. cikk (3) bekezdésében előírt terjedelmét.

(7)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján megállapítja a tagállamok közti konzultáció és információcsere egységes feltételeit. E végrehajtási jogi aktusokat az 56. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

(7)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján megállapítja a tagállamok közti konzultáció és információcsere egységes feltételeit. E végrehajtási jogi aktusokat az 56. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

Indokolás

A módosítás összhangban van az Európai Bíróság ítéleteivel (M. A. és társai, C-648/11. sz. ügyben hozott ítélet), és annak biztosítását célozza, hogy a felelős tagállam meghatározására vonatkozó eljárás ne váljon szükségtelenül hosszadalmassá.

6.
  módosítás

COM(2016) 270 final

A 14. cikk után új cikk illesztendő be:

Preferenciák, ismeretek és fontos kapcsolatok

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| | (1)   Amennyiben a 7. cikkben említett meghallgatás során a kérelmező kinyilvánította preferenciáját valamelyik tagállamot (illetve további legfeljebb két tagállamot) illetően, és kellőképpen igazolt vagy valószínűsíthető bizonyos elemek megléte – ide tartoznak a nyelvi ismeretek, a kérelmezővel azonos országból vagy régióból származó közösségekkel való kapcsolat, szakmai ismeretek, munkalehetőség, vagy más, a(z átmeneti) beilleszkedés szempontjából fontos elemek –, az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal által évente közreadott adatoknak megfelelően a megjelölt ország lesz illetékes a nemzetközi menedékjog iránti kérelem kivizsgálásában, hacsak az illető ország az adott évben nem haladta meg a 35. cikkben megállapított referenciaérték 50 %-át.


  (2)   Abban az esetben, ha az adott évben túllépték a fent említett határértéket, a nemzetközi menedékjog iránti kérelem kivizsgálását illetően sorrendben a következő tagállamok illetékesek:








  a) | az a tagállam, amely a kérelmezőnek a meghallgatás során megadott preferencia-sorrendjében a második helyen szerepelt, feltéve, hogy a fenti körülmények fennállnak és hogy az adott évben nem lépték túl az előző bekezdésben jelzett határértéket; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(1)   Amennyiben a 7. cikkben említett meghallgatás során a kérelmező kinyilvánította preferenciáját valamelyik tagállamot (illetve további legfeljebb két tagállamot) illetően, és kellőképpen igazolt vagy valószínűsíthető bizonyos elemek megléte – ide tartoznak a nyelvi ismeretek, a kérelmezővel azonos országból vagy régióból származó közösségekkel való kapcsolat, szakmai ismeretek, munkalehetőség, vagy más, a(z átmeneti) beilleszkedés szempontjából fontos elemek –, az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal által évente közreadott adatoknak megfelelően a megjelölt ország lesz illetékes a nemzetközi menedékjog iránti kérelem kivizsgálásában, hacsak az illető ország az adott évben nem haladta meg a 35. cikkben megállapított referenciaérték 50 %-át.

(2)   Abban az esetben, ha az adott évben túllépték a fent említett határértéket, a nemzetközi menedékjog iránti kérelem kivizsgálását illetően sorrendben a következő tagállamok illetékesek:

a)

az a tagállam, amely a kérelmezőnek a meghallgatás során megadott preferencia-sorrendjében a második helyen szerepelt, feltéve, hogy a fenti körülmények fennállnak és hogy az adott évben nem lépték túl az előző bekezdésben jelzett határértéket;

| b) | az a tagállam, amely a kérelmező preferencia-sorrendjében a harmadik helyen szerepelt, feltéve, hogy a fenti körülmények fennállnak és hogy az adott évben nem lépték túl az előző bekezdésben jelzett határértéket; |
| --- | --- |

b)

az a tagállam, amely a kérelmező preferencia-sorrendjében a harmadik helyen szerepelt, feltéve, hogy a fenti körülmények fennállnak és hogy az adott évben nem lépték túl az előző bekezdésben jelzett határértéket;

(3)   Ha az (1) bekezdésben említett határérték a (2) bekezdésben említett tagállamok esetében is túllépésre került, a jelen fejezet ezt követő cikkei alapján határozzák meg, melyik tagállam illetékes a kérelem elbírálása ügyében.

Indokolás

Az alapvető jogok tiszteletben tartásával, valamint a szolidaritás és az igazságos elosztás elveivel összhangban, annak érdekében, hogy lehetőleg ne kerüljön sor másodlagos migrációra, úgy véljük, hogy az illetékes tagállam meghatározására vonatkozó kritériumok hierarchiájában a kérelmező által megjelölt kapcsolatok és beilleszkedési lehetőségek, valamint az egyes államok befogadási képessége (amelyet az egyes államokra vonatkozó referenciakulcs határoz meg, lásd 35. cikk) nagyobb súllyal esnek latba, mint az, hogy melyik országba érkezett a kérelmező. Mindez meglátásunk szerint jobban összhangban van a III. fejezetben megadott kritériumok hierarchiájának alapvető logikájával (amely mindenekelőtt a kérelmezőre jellemző tulajdonságokkal és az életútjával kapcsolatos kritériumoknak biztosít elsőbbséget, sorrendben: kiskorúság, családi kötelékek és valamelyik tagállam által kibocsátott dokumentumok megléte, ha azok legfeljebb két éve jártak le).

Továbbra is az igazságos elosztás és a szolidaritás elveinek jegyében érdemes a fenti kritérium alkalmazását az egyes tagállamok kapacitásának 50 %-os határértékéig korlátozni, elkerülendő, hogy azokban az időszakokban, amikor kevesebb bevándorló érkezik, a teher kizárólag a vonzónak tartott országokra nehezedjen, és így teljesen kihasználják azok befogadási kapacitását.

Kizárólag a fent említett küszöbérték túllépése esetén (a következő, még magasabb, a 3. pontban részletezett küszöbérték eléréséig) az az ország marad illetékes a kérelem kivizsgálása terén, ahová megérkezve a kérelmező az Unió területére lépett.

Megjegyzés: A 43. cikk által előírt tájékoztatást az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal a jelen módosítás 1. pontjában említett feltételezés esetén is köteles elküldeni.

7.
  módosítás

COM(2016) 270 final

28. cikk (2) bekezdés

Jogorvoslatok

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| (2)   A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy az átadási határozatról szóló értesítést követő 7 napon belül az érintett személy az (1) bekezdés alapján gyakorolhassa a hatékony jogorvoslathoz való jogát. | (2)   A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy az átadási határozatról szóló értesítést követő 15 napon belül az érintett személy az (1) bekezdés alapján gyakorolhassa a hatékony jogorvoslathoz való jogát. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(2)   A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy az átadási határozatról szóló értesítést követő 7 napon belül az érintett személy az (1) bekezdés alapján gyakorolhassa a hatékony jogorvoslathoz való jogát.

(2)   A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy az átadási határozatról szóló értesítést követő 15 napon belül az érintett személy az (1) bekezdés alapján gyakorolhassa a hatékony jogorvoslathoz való jogát.

Indokolás

Tiszteletben kell tartani azt az elvet, amely szerint észszerű, legalább 14 napos határidőt kell szabni (Diouf eset).

8.
  módosítás

COM(2016) 270 final

34. cikk (2) bekezdés

Általános elv

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| (2)   Az (1) bekezdés akkor alkalmazandó, amikor a 44. cikk (1) bekezdésében említett automatizált rendszer azt jelzi, hogy– a ténylegesen áttelepített személyek számához hozzáadódva – azon nemzetközi védelem iránti kérelmek száma, amelyekért valamely tagállam a III. fejezet 3. cikkének (2) vagy (3) bekezdésében, 18. cikkében és 19. cikkében foglalt kritériumok alapján felelős, meghaladja a 35. cikkben említett kulcs szerint az adott tagállamra vonatkozóan meghatározott referenciaszám 150 %-át. | (2)   Az (1) bekezdés akkor alkalmazandó, amikor a 44. cikk (1) bekezdésében említett automatizált rendszer azt jelzi, hogy– a ténylegesen áttelepített személyek számához hozzáadódva – azon nemzetközi védelem iránti kérelmek száma, amelyekért valamely tagállam a III. fejezet 3. cikkének (2) vagy (3) bekezdésében, 18. cikkében és 19. cikkében foglalt kritériumok alapján felelős, meghaladja a 35. cikkben említett kulcs szerint az adott tagállamra vonatkozóan meghatározott referenciaszám 120 %-át. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(2)   Az (1) bekezdés akkor alkalmazandó, amikor a 44. cikk (1) bekezdésében említett automatizált rendszer azt jelzi, hogy– a ténylegesen áttelepített személyek számához hozzáadódva – azon nemzetközi védelem iránti kérelmek száma, amelyekért valamely tagállam a III. fejezet 3. cikkének (2) vagy (3) bekezdésében, 18. cikkében és 19. cikkében foglalt kritériumok alapján felelős, meghaladja a 35. cikkben említett kulcs szerint az adott tagállamra vonatkozóan meghatározott referenciaszám 150 %-át.

(2)   Az (1) bekezdés akkor alkalmazandó, amikor a 44. cikk (1) bekezdésében említett automatizált rendszer azt jelzi, hogy– a ténylegesen áttelepített személyek számához hozzáadódva – azon nemzetközi védelem iránti kérelmek száma, amelyekért valamely tagállam a III. fejezet 3. cikkének (2) vagy (3) bekezdésében, 18. cikkében és 19. cikkében foglalt kritériumok alapján felelős, meghaladja a 35. cikkben említett kulcs szerint az adott tagállamra vonatkozóan meghatározott referenciaszám 120 %-át.

Indokolás

Szükségesnek tartjuk, hogy az automatikus áthelyezési mechanizmus aktiválási küszöbét illetően egy olyan szintet állapítsanak meg, amely, ha meg is haladja egy adott tagállam befogadási kapacitását (ezt a 34. cikk (2) bekezdése határozza meg), lehetővé teszi annak előnyös alkalmazását.

Figyelembe véve a rendszer egészének rendkívüli merevségét, valamint az Európai Bizottság által javasolt módosításokat és a legutóbbi három évre vonatkozó statisztikai adatokat, fennáll annak a kockázata, hogy az Európai Bizottság által javasolt szint (az egyes tagállamokra megállapított referenciaérték 150 %-a) sosem kerül aktiválásra, illetve erre akkor kerülne sor, amikor a migrációnak leginkább kitett tagállamok befogadórendszere és kezelési kapacitása eléri végső határait, ami a teljes rendszer lelassulásához és elkerülhetetlen társadalmi feszültségekhez vezet.

Megjegyzés: A 43. cikk által előírt tájékoztatást, amelyet az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatalnak kell elküldenie, módosítani kell a jelen módosításban szereplő küszöbértéknek megfelelően.

9.
  módosítás

COM(2016) 270 final

35. cikk

Referenciakulcs

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| (1)   A korrekciós mechanizmus alkalmazásában az egyes tagállamokra vonatkozó referenciaszámot kulcs segítségével határozzák meg. | (1)   A korrekciós mechanizmus alkalmazásában az egyes tagállamokra vonatkozó referenciaszámot kulcs segítségével határozzák meg. |
| (2)   Az (1) bekezdésben említett referenciakulcsot minden tagállam esetében az alábbi kritériumok szerint állapítják meg, Eurostat-számadatok alapján: | (2)   Az (1) bekezdésben említett referenciakulcsot minden tagállam esetében az alábbi kritériumok szerint állapítják meg, Eurostat-számadatok alapján: |
| a) | a lakosság létszáma (50 % súlyozás); |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(1)   A korrekciós mechanizmus alkalmazásában az egyes tagállamokra vonatkozó referenciaszámot kulcs segítségével határozzák meg.

(1)   A korrekciós mechanizmus alkalmazásában az egyes tagállamokra vonatkozó referenciaszámot kulcs segítségével határozzák meg.

(2)   Az (1) bekezdésben említett referenciakulcsot minden tagállam esetében az alábbi kritériumok szerint állapítják meg, Eurostat-számadatok alapján:

(2)   Az (1) bekezdésben említett referenciakulcsot minden tagállam esetében az alábbi kritériumok szerint állapítják meg, Eurostat-számadatok alapján:

a)

a lakosság létszáma (50 % súlyozás);

| a) | a tagállam lakosságának létszáma (50 % súlyozás); |
| --- | --- |

a)

a tagállam lakosságának létszáma (50 % súlyozás);

| b) | a teljes GDP (50 % súlyozás), |
| --- | --- |

b)

a teljes GDP (50 % súlyozás),

| b) | a tagállam teljes GDP-je (50 % súlyozás); |
| --- | --- |

b)

a tagállam teljes GDP-je (50 % súlyozás);

A referenciakulcsot korrigálni kell a következő évre vonatkozóan a GDP-n és a népességen alapú kvóta és a tagállam által a megelőző három évben regisztrált érkezettek átlagos száma közötti különbség 20 %-ának csökkentésével azoknak az országoknak az esetében, ahol az előző három évben az érkezettek átlagos száma meghaladja az a) és a b) pontban meghatározott kvótát.

(3)   A (2) bekezdésben említett kritériumokat az I. mellékletben szereplő képlet szerint alkalmazzák.

(3)   A (2) bekezdésben említett kritériumokat az I. mellékletben szereplő képlet szerint alkalmazzák.

(4)   Az Európai Unió Menekültügyi Ügynöksége megállapítja a referenciakulcsot, valamint évente kiigazítja a referenciakulcshoz használt kritériumokra vonatkozó számadatokat és a (2) bekezdésben említett referenciakulcsot az Eurostat-számadatok alapján.

(4)   Az Európai Unió Menekültügyi Ügynöksége megállapítja a referenciakulcsot, valamint évente kiigazítja a referenciakulcshoz használt kritériumokra vonatkozó számadatokat és a (2) bekezdésben említett referenciakulcsot az Eurostat-számadatok alapján.

Indokolás

Egy adott tagállam tényleges és aktuális befogadási kapacitásának megállapításánál figyelembe kell venni a már befogadott migránsok számát, továbbá a migrációs jelenség hatását a tagállam gazdasági és társadalmi szövetére. A módosítás korrekciós tényezőt vezet be a referenciakulcs kiszámításába, hogy csökkentse annak kockázatát, hogy meghiúsuljanak a szolidaritásra és az igazságos elosztásra vonatkozó, a rendeletre irányuló javaslat által alapvető fontosságúnak nyilvánított célkitűzések. A módosítás megfelel annak az igénynek is, hogy átfogó megközelítést alkalmazzunk, amely figyelembe veszi a menekültügyi politikákat és az egész migrációs jelenséget.

Megjegyzés: Természetesen az 1. mellékletben szereplő képletet (amelyre a (3) bekezdés hivatkozik) is módosítani kell a jelen módosítás által javasolt korrekciós tényezőknek megfelelően.

10.
  módosítás

COM(2016) 270 final

37. cikk (3) bekezdés

Pénzügyi szolidaritás

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| (3)   A (2) bekezdésben említett tizenkét hónapos időszak végén az automatizált rendszer közli a korrekciós célú elosztási mechanizmusban részt nem vevő tagállammal azon kérelmek számát, amelyek tekintetében egyébként e tagállam lett volna az elosztás szerinti céltagállam. A fenti tagállam ezt követően 250 000  EUR összegű szolidaritási hozzájárulást fizet minden olyan kérelmező után, amelyet egyébként az említett tizenkét hónapos időszak alatt az említett tagállamba osztottak volna el. A szolidaritási hozzájárulást a szóban forgó kérelmek megvizsgálásáért felelősként meghatározott tagállamnak kell fizetni. | (3)   A (2) bekezdésben említett tizenkét hónapos időszak végén az automatizált rendszer közli a korrekciós célú elosztási mechanizmusban részt nem vevő tagállammal azon kérelmek számát, amelyek tekintetében egyébként e tagállam lett volna az elosztás szerinti céltagállam. A fenti tagállam ezt követően 60 000  EUR összegű szolidaritási hozzájárulást fizet minden olyan kérelmező után, amelyet egyébként az említett tizenkét hónapos időszak alatt az említett tagállamba osztottak volna el. A szolidaritási hozzájárulást a szóban forgó kérelmek megvizsgálásáért felelősként meghatározott tagállamnak kell fizetni. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(3)   A (2) bekezdésben említett tizenkét hónapos időszak végén az automatizált rendszer közli a korrekciós célú elosztási mechanizmusban részt nem vevő tagállammal azon kérelmek számát, amelyek tekintetében egyébként e tagállam lett volna az elosztás szerinti céltagállam. A fenti tagállam ezt követően 250 000  EUR összegű szolidaritási hozzájárulást fizet minden olyan kérelmező után, amelyet egyébként az említett tizenkét hónapos időszak alatt az említett tagállamba osztottak volna el. A szolidaritási hozzájárulást a szóban forgó kérelmek megvizsgálásáért felelősként meghatározott tagállamnak kell fizetni.

(3)   A (2) bekezdésben említett tizenkét hónapos időszak végén az automatizált rendszer közli a korrekciós célú elosztási mechanizmusban részt nem vevő tagállammal azon kérelmek számát, amelyek tekintetében egyébként e tagállam lett volna az elosztás szerinti céltagállam. A fenti tagállam ezt követően 60 000  EUR összegű szolidaritási hozzájárulást fizet minden olyan kérelmező után, amelyet egyébként az említett tizenkét hónapos időszak alatt az említett tagállamba osztottak volna el. A szolidaritási hozzájárulást a szóban forgó kérelmek megvizsgálásáért felelősként meghatározott tagállamnak kell fizetni.

Indokolás

Elfogadhatónak és helyes elven alapulónak tűnik, hogy az áthelyezéseket (akár csak átmenetileg is) elutasító tagállamokat szolidaritási hozzájárulás fizetésére kötelezzék. A hozzájárulás mértékét azonban úgy kell megállapítani, hogy az fenntartható és igazságos legyen, elkerülendő az ellenséges hangulat fokozódását a közvéleményben, amely ahhoz vezethet, hogy az illető tagállamok a priori elvessék a szolidaritásnak még az elvét is. Ezért véleményünk szerint a hozzájárulás összegét egy olyan szintben (60 000 euro) kell meghatározni, amely visszavezethető az igazságosságon alapuló paraméterekre – idetartoznak például az egyes kérelmezők befogadásával és segítésével kapcsolatos átlagos éves költségek, az egészségügyi kiadásokat is beleértve, szorozva a kérelmező számára engedélyezett tartózkodás átlagos időtartamával.

11.
  módosítás

COM(2016) 271 final

2. cikk

Feladatok

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| Az Ügynökség a következő feladatokat látja el: | Az Ügynökség a következő feladatokat látja el: |
| a) | [...] |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Az Ügynökség a következő feladatokat látja el:

Az Ügynökség a következő feladatokat látja el:

a)

[...]

| a) | [...] |
| --- | --- |

a)

[...]

| b) | [...] |
| --- | --- |

b)

[...]

| b) | [...] |
| --- | --- |

b)

[...]

| c) | támogatja a tagállamokat a KEMR végrehajtásában; |
| --- | --- |

c)

támogatja a tagállamokat a KEMR végrehajtásában;

| c) | támogatja a tagállamokat, valamint a regionális és helyi önkormányzatokat a KEMR végrehajtásában; |
| --- | --- |

c)

támogatja a tagállamokat, valamint a regionális és helyi önkormányzatokat a KEMR végrehajtásában;

| d) | segítséget nyújt a tagállamoknak az összes nemzeti hatóságtól, bíróságtól és törvényszéktől, valamint a menekültügyi kérdésekért felelős nemzeti szolgálatoktól érkező szakértők képzésében, beleértve a közös alaptanterv kidolgozását; |
| --- | --- |

d)

segítséget nyújt a tagállamoknak az összes nemzeti hatóságtól, bíróságtól és törvényszéktől, valamint a menekültügyi kérdésekért felelős nemzeti szolgálatoktól érkező szakértők képzésében, beleértve a közös alaptanterv kidolgozását;

| d) | segítséget nyújt a tagállamoknak, valamint a regionális és helyi önkormányzatoknak az összes nemzeti hatóságtól, bíróságtól és törvényszéktől, valamint a menekültügyi kérdésekért felelős nemzeti szolgálatoktól érkező szakértők képzésében, beleértve a közös alaptanterv kidolgozását; |
| --- | --- |

d)

segítséget nyújt a tagállamoknak, valamint a regionális és helyi önkormányzatoknak az összes nemzeti hatóságtól, bíróságtól és törvényszéktől, valamint a menekültügyi kérdésekért felelős nemzeti szolgálatoktól érkező szakértők képzésében, beleértve a közös alaptanterv kidolgozását;

| e) | [...] |
| --- | --- |

e)

[...]

| e) | [...] |
| --- | --- |

e)

[...]

| f) | [...] |
| --- | --- |

f)

[...]

| f) | [...] |
| --- | --- |

f)

[...]

| g) | hatékony operatív és technikai segítséget nyújt a tagállamoknak, különösen, ha azok menekültügyi és befogadási rendszerei aránytalanul nagy nyomás alatt állnak; |
| --- | --- |

g)

hatékony operatív és technikai segítséget nyújt a tagállamoknak, különösen, ha azok menekültügyi és befogadási rendszerei aránytalanul nagy nyomás alatt állnak;

| g) | hatékony operatív és technikai segítséget nyújt a tagállamoknak, valamint a regionális és helyi önkormányzatoknak, különösen, ha azok menekültügyi és befogadási rendszerei aránytalanul nagy nyomás alatt állnak; |
| --- | --- |

g)

hatékony operatív és technikai segítséget nyújt a tagállamoknak, valamint a regionális és helyi önkormányzatoknak, különösen, ha azok menekültügyi és befogadási rendszerei aránytalanul nagy nyomás alatt állnak;

[...]

[...]

Indokolás

Tekintetbe véve, hogy gyakran – részben vagy egészben – a helyi és regionális önkormányzatok biztosítják a segítséggel és befogadással kapcsolatos szolgáltatásokat, úgy véljük, hogy az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal köteles nekik is támogatást nyújtani.

12.
  módosítás

COM(2016) 271 final

3. cikk (2) bekezdés

A jóhiszemű együttműködés kötelezettsége és információcsere

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| (2)   Az Ügynökség szorosan együttműködik a tagállamok menekültügyi hatóságaival és a nemzeti migrációs, menekültügyi és egyéb szolgálatokkal, valamint a Bizottsággal. Az Ügynökség az Unió egyéb érintett szervei számára kijelölt feladatok sérelme nélkül végzi a feladatait, és szorosan együttműködik e szervekkel és az Egyesült Nemzetek Menekültügyi Főbiztosával (UNHCR). | (2)   Az Ügynökség szorosan együttműködik a tagállamok menekültügyi hatóságaival és a nemzeti migrációs, menekültügyi és egyéb országos, regionális és helyi szolgálatokkal, valamint a Bizottsággal. Az Ügynökség az Unió egyéb érintett szervei számára kijelölt feladatok sérelme nélkül végzi a feladatait, és szorosan együttműködik e szervekkel és az Egyesült Nemzetek Menekültügyi Főbiztosával (UNHCR). |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(2)   Az Ügynökség szorosan együttműködik a tagállamok menekültügyi hatóságaival és a nemzeti migrációs, menekültügyi és egyéb szolgálatokkal, valamint a Bizottsággal. Az Ügynökség az Unió egyéb érintett szervei számára kijelölt feladatok sérelme nélkül végzi a feladatait, és szorosan együttműködik e szervekkel és az Egyesült Nemzetek Menekültügyi Főbiztosával (UNHCR).

(2)   Az Ügynökség szorosan együttműködik a tagállamok menekültügyi hatóságaival és a nemzeti migrációs, menekültügyi és egyéb országos, regionális és helyi szolgálatokkal, valamint a Bizottsággal. Az Ügynökség az Unió egyéb érintett szervei számára kijelölt feladatok sérelme nélkül végzi a feladatait, és szorosan együttműködik e szervekkel és az Egyesült Nemzetek Menekültügyi Főbiztosával (UNHCR).

Indokolás

Tekintetbe véve, hogy gyakran – részben vagy egészben – a helyi és regionális önkormányzatok biztosítják a kérelmezők számára a segítséggel és befogadással kapcsolatos szolgáltatásokat, úgy véljük, hogy az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal köteles velük is közvetlen együttműködést folytatni.

13.
  módosítás

COM(2016) 272 final

38. cikk

Adattovábbítás harmadik országok számára kiutasítás céljából

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| | Beillesztendő a (3) bekezdés után:


  (4)   Semmilyen esetben sem lehet információkat továbbítani vagy hozzáférhetővé tenni olyan harmadik országok számára, amelyek a 2013/32/EU irányelv alapján nem minősülnek biztonságos harmadik országnak.


  (5)   Semmilyen esetben sem nyújtható harmadik országoknak kiskorúakra vonatkozó információ, még azután sem, hogy nagykorúak lettek. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Beillesztendő a (3) bekezdés után:

(4)   Semmilyen esetben sem lehet információkat továbbítani vagy hozzáférhetővé tenni olyan harmadik országok számára, amelyek a 2013/32/EU irányelv alapján nem minősülnek biztonságos harmadik országnak.

(5)   Semmilyen esetben sem nyújtható harmadik országoknak kiskorúakra vonatkozó információ, még azután sem, hogy nagykorúak lettek.

Indokolás

Noha a teljes cikk hátterében a kiutasítás megkönnyítésére vonatkozó igény áll, úgy tűnik, hogy lehetséges megtorlásnak teszi ki a származási országukba visszatérő kérelmezőket, különösen azokban az országokban, amelyekben nem megfelelően biztosított az adatok védelme. Ezért véleményünk szerint meg kell tiltani az adatok kiadását a nem biztonságosnak tartott harmadik országok számára, és a kiskorúakkal kapcsolatos adatok kiadását bármely harmadik ország számára.

II.   POLITIKAI AJÁNLÁSOK

A RÉGIÓK EURÓPAI BIZOTTSÁGA

A reformcsomag céljai és az abban alkalmazott általános megközelítés

| 1. | kedvezően fogadja az Európai Bizottság azon döntését, hogy a menekültügyi jogszabályok átfogó reformját javasolja, aláhúzva az első, 2016. május 4-én benyújtott első csomagban, illetve a második, 2016. július 13-án benyújtott csomagban szereplő javaslatok közötti összefüggést (rendelet a menedékjog elismerésének kritériumaival kapcsolatban; egységes menekültügyi eljárást bevezető rendelet; közös segítségnyújtási standardok). A tagállamok jogrendszerei, eljárásrendszerei és segítségnyújtási rendszerei között jelenleg fennálló különbségek ugyanis hatással vannak a menedékjogot kérő személyek döntéseire és fokozzák a másodlagos migrációt, így befolyásolnák a felelős tagállam megállapítását végző rendszer hatékonyságát és még inkább szükségessé tennék az EURODAC használatát és az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal által nyújtott támogatást; |
| --- | --- |

1.

kedvezően fogadja az Európai Bizottság azon döntését, hogy a menekültügyi jogszabályok átfogó reformját javasolja, aláhúzva az első, 2016. május 4-én benyújtott első csomagban, illetve a második, 2016. július 13-án benyújtott csomagban szereplő javaslatok közötti összefüggést (rendelet a menedékjog elismerésének kritériumaival kapcsolatban; egységes menekültügyi eljárást bevezető rendelet; közös segítségnyújtási standardok). A tagállamok jogrendszerei, eljárásrendszerei és segítségnyújtási rendszerei között jelenleg fennálló különbségek ugyanis hatással vannak a menedékjogot kérő személyek döntéseire és fokozzák a másodlagos migrációt, így befolyásolnák a felelős tagállam megállapítását végző rendszer hatékonyságát és még inkább szükségessé tennék az EURODAC használatát és az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal által nyújtott támogatást;

| 2. | pozitívan ítéli meg az első javaslatcsomag néhány célkitűzését, nevezetesen a nem engedélyezett másodlagos migráció korlátozását, a menedékjogot kérő személyek igazságosabb elosztását a tagállamok között, az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal tevékenységének erősítését és átalakítását ügynökséggé; |
| --- | --- |

2.

pozitívan ítéli meg az első javaslatcsomag néhány célkitűzését, nevezetesen a nem engedélyezett másodlagos migráció korlátozását, a menedékjogot kérő személyek igazságosabb elosztását a tagállamok között, az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal tevékenységének erősítését és átalakítását ügynökséggé;

| 3. | elégtelennek tartja az Európai Bizottság által a dublini rendelet megreformálására irányuló javaslat kapcsán elfogadott megközelítést, amely szerint a rendszer hiányosságai rendkívüli válságoknak tulajdoníthatók, és azokat egyrészt korrekciós intézkedésekkel, másrészt az alapvető kritérium (az a tagállam a felelős, melyen át a menedékkérő belépett az EU területére) megerősítésére szolgáló intézkedésekkel orvosolni lehet; ezzel szemben strukturális válságról van szó (a kérelmek éves száma az utóbbi három évben, 2013 és 2015 között megháromszorozódott, és meghaladja az 1 200 000-et, ami kilencszer annyi, mint az 1985-ös adat), és a vészhelyzet kezelése mellett egy stabil, hatékony és egységesebb rendszert is be kell vezetni; |
| --- | --- |

3.

elégtelennek tartja az Európai Bizottság által a dublini rendelet megreformálására irányuló javaslat kapcsán elfogadott megközelítést, amely szerint a rendszer hiányosságai rendkívüli válságoknak tulajdoníthatók, és azokat egyrészt korrekciós intézkedésekkel, másrészt az alapvető kritérium (az a tagállam a felelős, melyen át a menedékkérő belépett az EU területére) megerősítésére szolgáló intézkedésekkel orvosolni lehet; ezzel szemben strukturális válságról van szó (a kérelmek éves száma az utóbbi három évben, 2013 és 2015 között megháromszorozódott, és meghaladja az 1 200 000-et, ami kilencszer annyi, mint az 1985-ös adat), és a vészhelyzet kezelése mellett egy stabil, hatékony és egységesebb rendszert is be kell vezetni;

| 4. | megjegyzi, hogy bizonyos szempontból a kényszerítő mechanizmusok (elfogadhatatlanság; ebből következően a segítségnyújtás megtagadása; gyorsított eljárások) még merevebbé tették a jelenlegi rendszer alkalmazását. Felszólítja ezért a társjogalkotókat, hogy vizsgálják meg figyelmesen, hogy ezen intézkedések összeegyeztethetők-e az alapvető jogokkal, különösen a leginkább veszélyeztetett személyek esetében; |
| --- | --- |

4.

megjegyzi, hogy bizonyos szempontból a kényszerítő mechanizmusok (elfogadhatatlanság; ebből következően a segítségnyújtás megtagadása; gyorsított eljárások) még merevebbé tették a jelenlegi rendszer alkalmazását. Felszólítja ezért a társjogalkotókat, hogy vizsgálják meg figyelmesen, hogy ezen intézkedések összeegyeztethetők-e az alapvető jogokkal, különösen a leginkább veszélyeztetett személyek esetében;

| 5. | úgy véli, hogy az elsődleges befogadási képesség, a kérelmek késedelemmentes kezelésének képessége és a másodlagos migráció megakadályozása meghatározó tényezők a menedékjogi kérelmek kezelésére és kiosztására szolgáló rendszer stabilitása szempontjából; |
| --- | --- |

5.

úgy véli, hogy az elsődleges befogadási képesség, a kérelmek késedelemmentes kezelésének képessége és a másodlagos migráció megakadályozása meghatározó tényezők a menedékjogi kérelmek kezelésére és kiosztására szolgáló rendszer stabilitása szempontjából;

| 6. | javasolja az Európai Bizottság javaslatában szereplő pozitív szempontok beépítését (a „családtag” fogalmának kiterjesztése a testvérekre és az útnak indulást követően kialakult közösségmagokra; a valamely tagállam által kibocsátott dokumentumok figyelembevétele, még lejáratuk után is) és a kérelmezők életútjának, szakmai tapasztalatainak és szándékainak hangsúlyosabb figyelembevételét a másodlagos migráció visszafogása érdekében; hangsúlyozza ezzel kapcsolatban, hogy, ahol lehetséges, a szankciók helyett a pozitív ösztönzőket kell előnyben részesíteni a másodlagos migráció elkerülése érdekében; |
| --- | --- |

6.

javasolja az Európai Bizottság javaslatában szereplő pozitív szempontok beépítését (a „családtag” fogalmának kiterjesztése a testvérekre és az útnak indulást követően kialakult közösségmagokra; a valamely tagállam által kibocsátott dokumentumok figyelembevétele, még lejáratuk után is) és a kérelmezők életútjának, szakmai tapasztalatainak és szándékainak hangsúlyosabb figyelembevételét a másodlagos migráció visszafogása érdekében; hangsúlyozza ezzel kapcsolatban, hogy, ahol lehetséges, a szankciók helyett a pozitív ösztönzőket kell előnyben részesíteni a másodlagos migráció elkerülése érdekében;

| 7. | pozitívan tekint a gyorsított és egyszerűsített eljárások bevezetésére, ugyanakkor hangsúlyozza, hogy azokat a rendszer hatékonyságának és gyorsaságának javítására kell használni, és nem vezethetnek az alapvető jogok elnyomásához; emellett úgy véli, hogy az elfogadhatatlannak minősített vagy gyorsított eljárással kivizsgált kérelmeket is bele kell venni a referenciakulcs alkalmazásával kapcsolatos számításokba (lásd a 36. cikket); |
| --- | --- |

7.

pozitívan tekint a gyorsított és egyszerűsített eljárások bevezetésére, ugyanakkor hangsúlyozza, hogy azokat a rendszer hatékonyságának és gyorsaságának javítására kell használni, és nem vezethetnek az alapvető jogok elnyomásához; emellett úgy véli, hogy az elfogadhatatlannak minősített vagy gyorsított eljárással kivizsgált kérelmeket is bele kell venni a referenciakulcs alkalmazásával kapcsolatos számításokba (lásd a 36. cikket);

| 8. | meggyőződése, hogy a három javaslat tiszteletben tartja a szubszidiaritás elvét, amennyiben egyértelműen nemzeteken átnyúló problémákkal foglalkoznak – ilyen a tagállamok közötti szolidaritás, egy egységesebb menekültügyi rendszer megalkotása és a tagállamok közötti információcsere erősítése. Ezeket a célokat az egyes tagállamok nem tudnák megvalósítani. Ezenkívül a javasolt intézkedések szükségesek annak a célnak az eléréséhez is, hogy egységes szabályok vonatkozzanak az egész Európai Unióra; ebből a szempontból a javaslatok az arányosság elvét is tiszteletben tartják; |
| --- | --- |

8.

meggyőződése, hogy a három javaslat tiszteletben tartja a szubszidiaritás elvét, amennyiben egyértelműen nemzeteken átnyúló problémákkal foglalkoznak – ilyen a tagállamok közötti szolidaritás, egy egységesebb menekültügyi rendszer megalkotása és a tagállamok közötti információcsere erősítése. Ezeket a célokat az egyes tagállamok nem tudnák megvalósítani. Ezenkívül a javasolt intézkedések szükségesek annak a célnak az eléréséhez is, hogy egységes szabályok vonatkozzanak az egész Európai Unióra; ebből a szempontból a javaslatok az arányosság elvét is tiszteletben tartják;

Irányadó elvek és korrekciós és kompenzációs mechanizmusok

| 9. | fontos előrelépésnek tartja, hogy a nemzetközi menedékjog iránti kérelem kivizsgálásával kapcsolatos illetékesség szempontjából fontos tényezőként bevezették az egyes tagállamok objektív paramétereken alapuló befogadási kapacitását, amelyet az Európai Bizottság már 2016. április 6-i COM(2016) 197 közleményében is lehetséges opcióként említett. Csalódott azonban, hogy e kritérium alkalmazása elenyésző, csak a válsághelyzetekre korlátozódik; |
| --- | --- |

9.

fontos előrelépésnek tartja, hogy a nemzetközi menedékjog iránti kérelem kivizsgálásával kapcsolatos illetékesség szempontjából fontos tényezőként bevezették az egyes tagállamok objektív paramétereken alapuló befogadási kapacitását, amelyet az Európai Bizottság már 2016. április 6-i COM(2016) 197 közleményében is lehetséges opcióként említett. Csalódott azonban, hogy e kritérium alkalmazása elenyésző, csak a válsághelyzetekre korlátozódik;

| 10. | negatívan értékeli, hogy az Európai Bizottság javaslatában még objektív elemek (nyelvismeret, szakmai ismeretek, korábbi tartózkodás) megléte esetén sem kapnak semmilyen szerepet a kérelmezők szándékai, amelyek alapján egy adott tagállamba lehetne irányítani őket; |
| --- | --- |

10.

negatívan értékeli, hogy az Európai Bizottság javaslatában még objektív elemek (nyelvismeret, szakmai ismeretek, korábbi tartózkodás) megléte esetén sem kapnak semmilyen szerepet a kérelmezők szándékai, amelyek alapján egy adott tagállamba lehetne irányítani őket;

| 11. | ezért azt javasolja, hogy másfajta módon teremtsenek egyensúlyt a befogadási kapacitás kritériuma (amely összeegyeztethető a kérelmező preferenciáinak és életútjának figyelembevételével) és az érkezési országra vonatkozó kritérium között, biztosítva a két kritérium egyenrangúságát, és minden esetben történő alkalmazásuk érdekében figyelembe véve a referenciakulcsot (lásd a 35. cikket); |
| --- | --- |

11.

ezért azt javasolja, hogy másfajta módon teremtsenek egyensúlyt a befogadási kapacitás kritériuma (amely összeegyeztethető a kérelmező preferenciáinak és életútjának figyelembevételével) és az érkezési országra vonatkozó kritérium között, biztosítva a két kritérium egyenrangúságát, és minden esetben történő alkalmazásuk érdekében figyelembe véve a referenciakulcsot (lásd a 35. cikket);

| 12. | emellett javasolja, hogy egy adott tagállam tényleges és aktuális befogadási kapacitásának meghatározásakor vegyék figyelembe a regisztráltan érkező személyek számát az illető államra vonatkozóan, mivel ez objektív hatással van a fogadási és kezelési kapacitásra, ezt a paramétert pedig építsék be a referenciakulcsba (lásd a 35. cikket); |
| --- | --- |

12.

emellett javasolja, hogy egy adott tagállam tényleges és aktuális befogadási kapacitásának meghatározásakor vegyék figyelembe a regisztráltan érkező személyek számát az illető államra vonatkozóan, mivel ez objektív hatással van a fogadási és kezelési kapacitásra, ezt a paramétert pedig építsék be a referenciakulcsba (lásd a 35. cikket);

| 13. | javasolja ezenkívül, továbbra is a tényleges és aktuális befogadási kapacitás figyelembevételének érdekében, hogy vezessenek be egy időkorlátot, amelyen túl megszűnik a nemzetközi védelem iránti kérelmet megvizsgáló tagállam azzal kapcsolatos illetékessége, hogy – a 3. cikk (5) bekezdésének értelmében – ugyanazon kérelmező további előterjesztéseit vagy ismételt kérelmeit megvizsgálja. Ezt az időkorlátot öt évben lehetne meghatározni, ami a jelenleg hatályosnál lényegesen hosszabb időszakot jelent; |
| --- | --- |

13.

javasolja ezenkívül, továbbra is a tényleges és aktuális befogadási kapacitás figyelembevételének érdekében, hogy vezessenek be egy időkorlátot, amelyen túl megszűnik a nemzetközi védelem iránti kérelmet megvizsgáló tagállam azzal kapcsolatos illetékessége, hogy – a 3. cikk (5) bekezdésének értelmében – ugyanazon kérelmező további előterjesztéseit vagy ismételt kérelmeit megvizsgálja. Ezt az időkorlátot öt évben lehetne meghatározni, ami a jelenleg hatályosnál lényegesen hosszabb időszakot jelent;

| 14. | kéri a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki megbízható, átlátható és igazságos belső rendszereket a migránsok területükön történő fogadásával kapcsolatos nehézségek megosztására, és ennek során vegyék figyelembe a releváns társadalmi-gazdasági adatokat, valamint a különböző városok és régiók által korábban fogadott migránsok számát, csakúgy mint a migránsok integrációs igényeit és kilátásait. Különösen azokat a városokat/régiókat segítsék, amelyek földrajzilag kitett helyük miatt különleges nyomás alatt állnak; |
| --- | --- |

14.

kéri a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki megbízható, átlátható és igazságos belső rendszereket a migránsok területükön történő fogadásával kapcsolatos nehézségek megosztására, és ennek során vegyék figyelembe a releváns társadalmi-gazdasági adatokat, valamint a különböző városok és régiók által korábban fogadott migránsok számát, csakúgy mint a migránsok integrációs igényeit és kilátásait. Különösen azokat a városokat/régiókat segítsék, amelyek földrajzilag kitett helyük miatt különleges nyomás alatt állnak;

| 15. | pozitívan értékeli, hogy korrekciós mechanizmust vezetnek be a nemzetközi menedékjogot kérők elosztására vonatkozóan; ugyanakkor megjegyzi, hogy az Európai Bizottság által javasolt, a mechanizmus aktiválásához szükséges küszöbérték olyan magas, hogy (figyelembe véve például az utóbbi három év adatait) fennáll a veszély, hogy a mechanizmus még válság esetén sem kerül aktiválásra, így pedig semmilyen strukturális előnnyel nem jár; |
| --- | --- |

15.

pozitívan értékeli, hogy korrekciós mechanizmust vezetnek be a nemzetközi menedékjogot kérők elosztására vonatkozóan; ugyanakkor megjegyzi, hogy az Európai Bizottság által javasolt, a mechanizmus aktiválásához szükséges küszöbérték olyan magas, hogy (figyelembe véve például az utóbbi három év adatait) fennáll a veszély, hogy a mechanizmus még válság esetén sem kerül aktiválásra, így pedig semmilyen strukturális előnnyel nem jár;

| 16. | elkerülendő, hogy a tagországok túlterhelése aláássa a szolidaritást, alapvető fontosságúnak tartja, hogy a jogállamiságot tiszteletben tartva hatékonyan érvényesítsék a legális migrációra vonatkozó szabályokat; |
| --- | --- |

16.

elkerülendő, hogy a tagországok túlterhelése aláássa a szolidaritást, alapvető fontosságúnak tartja, hogy a jogállamiságot tiszteletben tartva hatékonyan érvényesítsék a legális migrációra vonatkozó szabályokat;

| 17. | megjegyzi, hogy a szolidaritási hozzájárulás, amelynek fizetésére azokat a tagállamokat kötelezik, amelyek átmenetileg felfüggesztik részvételüket az automatikus korrekciós mechanizmusban, túlzottan magas, és nem kötődik objektív és igazságos paraméterekhez, mint amilyen a segítségnyújtás egy adott időszak alatt felmerülő költsége; ezért annak csökkentését javasolja, az értéket a következő paraméterekhez kötve: az átlagos éves költség kedvezményezettenként (a rendelkezésre álló adatok alapján feltételezett összeg 20 000 euro) és a jogszerű tartózkodás átlagos időtartama (feltehetően három és öt év között); |
| --- | --- |

17.

megjegyzi, hogy a szolidaritási hozzájárulás, amelynek fizetésére azokat a tagállamokat kötelezik, amelyek átmenetileg felfüggesztik részvételüket az automatikus korrekciós mechanizmusban, túlzottan magas, és nem kötődik objektív és igazságos paraméterekhez, mint amilyen a segítségnyújtás egy adott időszak alatt felmerülő költsége; ezért annak csökkentését javasolja, az értéket a következő paraméterekhez kötve: az átlagos éves költség kedvezményezettenként (a rendelkezésre álló adatok alapján feltételezett összeg 20 000 euro) és a jogszerű tartózkodás átlagos időtartama (feltehetően három és öt év között);

| 18. | megjegyzi továbbá, hogy az Európai Bizottság által javasolt szolidaritási hozzájárulás csak a rendszer felfüggesztésének feltételezett esetére korlátozódik, ugyanakkor nem vonatkozik semmilyen rendelkezés az áthelyezéssel vagy a kérelmezők vagy kedvezményezettek gondozásba vételével kapcsolatos döntések végrehajtásának elmulasztására, noha a rendelkezésre álló adatok alapján a végrehajtási arány közel sem megfelelő (kb. 25 %). Ezért azt javasolja, hogy az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal megerősítése, illetve ügynökséggé történő átalakítása keretében tartozzon e hatóság feladatai közé az ellenőrzés és a hiányosságok jelzése, valamint büntetések kiszabása az Európai Bizottság nevében; alternatív megoldásként kéri a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap megerősítését vagy egy új szolidaritási alap létrehozását, amely azoknak a tagállamoknak, valamint regionális és helyi önkormányzatoknak kedvezne, amelyek hátrányt szenvednek az áthelyezések elmaradása miatt, valamint azoknak, amelyek élen jártak az áthelyezések végrehajtásában; |
| --- | --- |

18.

megjegyzi továbbá, hogy az Európai Bizottság által javasolt szolidaritási hozzájárulás csak a rendszer felfüggesztésének feltételezett esetére korlátozódik, ugyanakkor nem vonatkozik semmilyen rendelkezés az áthelyezéssel vagy a kérelmezők vagy kedvezményezettek gondozásba vételével kapcsolatos döntések végrehajtásának elmulasztására, noha a rendelkezésre álló adatok alapján a végrehajtási arány közel sem megfelelő (kb. 25 %). Ezért azt javasolja, hogy az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal megerősítése, illetve ügynökséggé történő átalakítása keretében tartozzon e hatóság feladatai közé az ellenőrzés és a hiányosságok jelzése, valamint büntetések kiszabása az Európai Bizottság nevében; alternatív megoldásként kéri a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap megerősítését vagy egy új szolidaritási alap létrehozását, amely azoknak a tagállamoknak, valamint regionális és helyi önkormányzatoknak kedvezne, amelyek hátrányt szenvednek az áthelyezések elmaradása miatt, valamint azoknak, amelyek élen jártak az áthelyezések végrehajtásában;

| 19. | hangsúlyozza továbbá, hogy a fent említett szolidaritási hozzájárulásnak az Európai Bizottság által javasolt összeghez képest történő csökkentése (a jelen véleményben ajánlott mértékben) azért is szükséges, hogy ne váltsuk ki a polgárok értetlenségét, és elkerüljük az Európai Unióba vetett bizalmuk megrendülését; |
| --- | --- |

19.

hangsúlyozza továbbá, hogy a fent említett szolidaritási hozzájárulásnak az Európai Bizottság által javasolt összeghez képest történő csökkentése (a jelen véleményben ajánlott mértékben) azért is szükséges, hogy ne váltsuk ki a polgárok értetlenségét, és elkerüljük az Európai Unióba vetett bizalmuk megrendülését;

| 20. | ismételten kéri, hogy hozzanak létre megfelelő uniós alapokat a migránsok fogadására és integrációjára, és ezek legyenek közvetlenül elérhetők a helyi és regionális önkormányzatok számára, melyek leginkább illetékesek ezeken a területeken; |
| --- | --- |

20.

ismételten kéri, hogy hozzanak létre megfelelő uniós alapokat a migránsok fogadására és integrációjára, és ezek legyenek közvetlenül elérhetők a helyi és regionális önkormányzatok számára, melyek leginkább illetékesek ezeken a területeken;

A rendszer megerősítését szolgáló intézkedések, eljárások és határidők

| 21. | javasolja a rendkívül szigorú intézkedések (mint például a segítségnyújtás megtagadása, az egészségügyi segítség kivételével) megszüntetését, amelyek azoknak az alapvető jogait korlátozzák, akiknek a kérelmét elfogadhatatlannak nyilvánították vagy akik más tagállamokba távoznak, mivel a kérelmük kivizsgálása a felelős országban elhúzódik; |
| --- | --- |

21.

javasolja a rendkívül szigorú intézkedések (mint például a segítségnyújtás megtagadása, az egészségügyi segítség kivételével) megszüntetését, amelyek azoknak az alapvető jogait korlátozzák, akiknek a kérelmét elfogadhatatlannak nyilvánították vagy akik más tagállamokba távoznak, mivel a kérelmük kivizsgálása a felelős országban elhúzódik;

| 22. | javasolja, hogy továbbra is maradjon fenn egy, a jelenleg előírtnál jóval hosszabb időbeli korlátozás (pl. 12 hónap helyett 5 év), amelynek leteltével megszűnik az első kérelem kivizsgálása ügyében illetékes tagállam felelőssége; |
| --- | --- |

22.

javasolja, hogy továbbra is maradjon fenn egy, a jelenleg előírtnál jóval hosszabb időbeli korlátozás (pl. 12 hónap helyett 5 év), amelynek leteltével megszűnik az első kérelem kivizsgálása ügyében illetékes tagállam felelőssége;

| 23. | reményét fejezi ki azzal kapcsolatban, hogy a nemzetközi menedékjogot megkapó személyek rövidebb időn belül szerezhetik meg a „huzamos tartózkodási engedéllyel rendelkező” jogállást, különösen akkor, ha lényegi kapcsolatokkal rendelkeznek a menedékjogi kérelmet kivizsgáló országon kívül más országokkal is, mivel ez hozzájárulhat a másodlagos migráció visszafogásához; |
| --- | --- |

23.

reményét fejezi ki azzal kapcsolatban, hogy a nemzetközi menedékjogot megkapó személyek rövidebb időn belül szerezhetik meg a „huzamos tartózkodási engedéllyel rendelkező” jogállást, különösen akkor, ha lényegi kapcsolatokkal rendelkeznek a menedékjogi kérelmet kivizsgáló országon kívül más országokkal is, mivel ez hozzájárulhat a másodlagos migráció visszafogásához;

| 24. | figyelembe véve a menedékjogi kérelmek eloszlását a tagállamok között és a tagállamok által alkalmazott eljárásokat (amelyek hatással vannak a kérelmezők döntésére, és „színvonalromlást eredményező versengést” generálnak azzal a céllal, hogy eltántorítsák szándékuktól azokat, akik az illető tagállamba érkeznének) középtávú célként rendkívül fontosnak tartja, hogy az európai államok kölcsönösen elismerjék a menekültügyi döntéseket, és hogy a tagállamok hatóságai mellett az Európai Menekültügyi Ügynökség is közvetlenül kezelje a kérelmeket; |
| --- | --- |

24.

figyelembe véve a menedékjogi kérelmek eloszlását a tagállamok között és a tagállamok által alkalmazott eljárásokat (amelyek hatással vannak a kérelmezők döntésére, és „színvonalromlást eredményező versengést” generálnak azzal a céllal, hogy eltántorítsák szándékuktól azokat, akik az illető tagállamba érkeznének) középtávú célként rendkívül fontosnak tartja, hogy az európai államok kölcsönösen elismerjék a menekültügyi döntéseket, és hogy a tagállamok hatóságai mellett az Európai Menekültügyi Ügynökség is közvetlenül kezelje a kérelmeket;

| 25. | javasolja, hogy a „kiskorúak képviseletét ellátó személyek” kifejezést a jogi szövegben úgy értelmezzék és úgy lehessen értelmezni (és adott esetben a megfelelő kifejezésre módosítani), hogy az valamiféle „gyámot” (a kifejezés az adott tagállami kontextusban megfelelően értelmezhető szóval helyettesítendő), azaz egy az igazgatási szervektől független, jogi alapon vagy az igazságügyi hatóságok által kijelölt személyt vagy szervet jelentsen, akinek kizárólagos szerepe a kiskorú érdekében történő intézkedés; |
| --- | --- |

25.

javasolja, hogy a „kiskorúak képviseletét ellátó személyek” kifejezést a jogi szövegben úgy értelmezzék és úgy lehessen értelmezni (és adott esetben a megfelelő kifejezésre módosítani), hogy az valamiféle „gyámot” (a kifejezés az adott tagállami kontextusban megfelelően értelmezhető szóval helyettesítendő), azaz egy az igazgatási szervektől független, jogi alapon vagy az igazságügyi hatóságok által kijelölt személyt vagy szervet jelentsen, akinek kizárólagos szerepe a kiskorú érdekében történő intézkedés;

Kísérő nélküli kiskorúak

| 26. | tekintettel arra, hogy adataink szerint hány kísérő nélküli kiskorú érkezik Európába (2015-ben számuk 88 000 volt, és arányuk a menedékjogot kérők teljes számához képest 6,7 %), javasolja a kiskorúakkal kapcsolatos struktúrák és segítségnyújtási feltételek megerősítését (ezen a téren mindenképpen figyelemre méltó a július 13-án benyújtott második javaslatcsomag részét képező, az irányelv reformjára vonatkozó javaslatnak a fogadás körülményeire vonatkozó része, tekintetbe véve azt is, hogy erről gyakran a helyi szerveknek kell gondoskodniuk); |
| --- | --- |

26.

tekintettel arra, hogy adataink szerint hány kísérő nélküli kiskorú érkezik Európába (2015-ben számuk 88 000 volt, és arányuk a menedékjogot kérők teljes számához képest 6,7 %), javasolja a kiskorúakkal kapcsolatos struktúrák és segítségnyújtási feltételek megerősítését (ezen a téren mindenképpen figyelemre méltó a július 13-án benyújtott második javaslatcsomag részét képező, az irányelv reformjára vonatkozó javaslatnak a fogadás körülményeire vonatkozó része, tekintetbe véve azt is, hogy erről gyakran a helyi szerveknek kell gondoskodniuk);

| 27. | javasolja, hogy erősítsék meg a kísérő nélküli kiskorúak számára biztosított pszichológiai segítségnyújtást és meghallgatást, és hogy könnyítsék meg számukra a jogi segítséghez való hozzáférést és annak megértését; támogassák a kiskorúak gyámjainak munkáját, ennek érdekében pedig javítsák a képzésüket és erősítsék meg a függetlenségüket az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal és a civil társadalom segítségével; |
| --- | --- |

27.

javasolja, hogy erősítsék meg a kísérő nélküli kiskorúak számára biztosított pszichológiai segítségnyújtást és meghallgatást, és hogy könnyítsék meg számukra a jogi segítséghez való hozzáférést és annak megértését; támogassák a kiskorúak gyámjainak munkáját, ennek érdekében pedig javítsák a képzésüket és erősítsék meg a függetlenségüket az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal és a civil társadalom segítségével;

| 28. | javasolja, hogy a kísérő nélküli kiskorúak tartózkodási területén gondoskodjanak a megfelelő tájékoztatásról és kulturális közvetítésről, hogy ne alakuljon ki bizalmatlanság és gyanakvás a kiskorúakkal szemben; |
| --- | --- |

28.

javasolja, hogy a kísérő nélküli kiskorúak tartózkodási területén gondoskodjanak a megfelelő tájékoztatásról és kulturális közvetítésről, hogy ne alakuljon ki bizalmatlanság és gyanakvás a kiskorúakkal szemben;

| 29. | javasolja, hogy határozzanak meg egyéb, átmenetet jelentő utakat a kiskorúak számára azon a kilátáson kívül, hogy amint elérték a nagykorúságot, azonnal vissza kell térniük a hazájukba (amit az átmeneti védelem általános megadása előz meg), és adott esetben figyelembe kell venni a folyamatban lévő tanulmányokat is; |
| --- | --- |

29.

javasolja, hogy határozzanak meg egyéb, átmenetet jelentő utakat a kiskorúak számára azon a kilátáson kívül, hogy amint elérték a nagykorúságot, azonnal vissza kell térniük a hazájukba (amit az átmeneti védelem általános megadása előz meg), és adott esetben figyelembe kell venni a folyamatban lévő tanulmányokat is;

| 30. | úgy véli, hogy akkor is elsőbbséget kell biztosítani annak az elvnek, amely szerint a kiskorúakat nem szabad áthelyezni arról a helyről, ahol tartózkodnak, ha nyomon követhető, hogy nem engedélyezett másodlagos migráció következtében nem abban a tagállamban vannak, amelyen keresztül az Unió területére léptek; |
| --- | --- |

30.

úgy véli, hogy akkor is elsőbbséget kell biztosítani annak az elvnek, amely szerint a kiskorúakat nem szabad áthelyezni arról a helyről, ahol tartózkodnak, ha nyomon követhető, hogy nem engedélyezett másodlagos migráció következtében nem abban a tagállamban vannak, amelyen keresztül az Unió területére léptek;

| 31. | úgy véli, hogy a védelmet és a segítségnyújtást abban az esetben is biztosítani kell, ha egy adott személy kiskorúságával kapcsolatban kétely merülne fel, egészen addig, amíg rendelkezésre állnak jogorvoslati lehetőségek és amíg a kapcsolódó jogvita meg nem oldódott; |
| --- | --- |

31.

úgy véli, hogy a védelmet és a segítségnyújtást abban az esetben is biztosítani kell, ha egy adott személy kiskorúságával kapcsolatban kétely merülne fel, egészen addig, amíg rendelkezésre állnak jogorvoslati lehetőségek és amíg a kapcsolódó jogvita meg nem oldódott;

Az Európai Unió Menekültügyi Ügynöksége

| 32. | pozitívan értékeli, hogy az Európai Unió Menekültügyi Ügynöksége (ma: Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal) feladatai közé utalták a technikai és operatív, valamint a képzési segítségnyújtást, valamint hogy bevezették, hogy az Ügynökség anélkül is beavatkozhasson (16. cikk), hogy ezt egy adott tagállam kérné, abban az esetben, ha a szóban forgó tagállam rendkívüli nyomás alatt van (22. cikk); |
| --- | --- |

32.

pozitívan értékeli, hogy az Európai Unió Menekültügyi Ügynöksége (ma: Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal) feladatai közé utalták a technikai és operatív, valamint a képzési segítségnyújtást, valamint hogy bevezették, hogy az Ügynökség anélkül is beavatkozhasson (16. cikk), hogy ezt egy adott tagállam kérné, abban az esetben, ha a szóban forgó tagállam rendkívüli nyomás alatt van (22. cikk);

| 33. | felszólít arra, hogy érjenek el javulást az Eurostat számára az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal felügyelete alatt továbbítandó adatok időszerűségét, egységességét és teljességét illetően, ideértve többek között az olyan adatokat, mint az áthelyezés vagy kiutasítás céljából fogva tartottak százalékos aránya, megfelelő indoklással ellátva, a végrehajtott áthelyezések százalékos aránya és a kiskorúakra vonatkozó statisztikai adatok; |
| --- | --- |

33.

felszólít arra, hogy érjenek el javulást az Eurostat számára az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal felügyelete alatt továbbítandó adatok időszerűségét, egységességét és teljességét illetően, ideértve többek között az olyan adatokat, mint az áthelyezés vagy kiutasítás céljából fogva tartottak százalékos aránya, megfelelő indoklással ellátva, a végrehajtott áthelyezések százalékos aránya és a kiskorúakra vonatkozó statisztikai adatok;

| 34. | javasolja, hogy fordítsanak nagyobb erőforrásokat a tagállamok, valamint a regionális és helyi szervek fogadó és beilleszkedést segítő rendszereire, és lehetőleg már a menekültügyi eljárás folyamán gondoskodjanak azok aktiválásáról. Emellett támogatja a megoldások és bevált gyakorlatok megosztását az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal közreműködésével, akár a helyi szervek között is; |
| --- | --- |

34.

javasolja, hogy fordítsanak nagyobb erőforrásokat a tagállamok, valamint a regionális és helyi szervek fogadó és beilleszkedést segítő rendszereire, és lehetőleg már a menekültügyi eljárás folyamán gondoskodjanak azok aktiválásáról. Emellett támogatja a megoldások és bevált gyakorlatok megosztását az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal közreműködésével, akár a helyi szervek között is;

| 35. | javasolja a határokon átnyúló együttműködés megerősítését a tagállamok, a régiók és helyi szervek hatóságainak információcseréje és a családi kötelékek feltárása kapcsán; |
| --- | --- |

35.

javasolja a határokon átnyúló együttműködés megerősítését a tagállamok, a régiók és helyi szervek hatóságainak információcseréje és a családi kötelékek feltárása kapcsán;

| 36. | javasolja a migrációs csomópontok megerősítését, hogy biztosítani lehessen a jelen rendelet által előírt áthelyezési eljárások gyors és megfelelő lebonyolítását; |
| --- | --- |

36.

javasolja a migrációs csomópontok megerősítését, hogy biztosítani lehessen a jelen rendelet által előírt áthelyezési eljárások gyors és megfelelő lebonyolítását;

Eurodac

| 37. | elfogadhatónak tartja mind azt, hogy – tekintetbe véve azon személyek nagy számát, akiknek az eltűnését későn jelzik – 14 éves korról 6 éves korra szállítsák le a kiskorúak nyilvántartásba vételének korhatárát, az Eurodac javaslatának megfelelően, mind pedig azt, hogy az adatokhoz hozzáférjenek az uniós ügynökségek és a tagállamok hatóságai; ezzel szemben úgy véli, hogy az Európai Bizottság javaslatával ellentétben meg kell tiltani az adatok harmadik országokkal való megosztását. |
| --- | --- |

37.

elfogadhatónak tartja mind azt, hogy – tekintetbe véve azon személyek nagy számát, akiknek az eltűnését későn jelzik – 14 éves korról 6 éves korra szállítsák le a kiskorúak nyilvántartásba vételének korhatárát, az Eurodac javaslatának megfelelően, mind pedig azt, hogy az adatokhoz hozzáférjenek az uniós ügynökségek és a tagállamok hatóságai; ezzel szemben úgy véli, hogy az Európai Bizottság javaslatával ellentétben meg kell tiltani az adatok harmadik országokkal való megosztását.

Kelt Brüsszelben, 2016. december 8-án.

a Régiók Európai Bizottsága elnöke

Markku MARKKULA

---

| 9.6.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 185/105 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 185/105

---

A Régiók Európai Bizottsága véleménye – Legális migráció

(2017/C 185/13)

| Előadó: | Olgierd GEBLEWICZ (PL/EPP) a nyugat-pomerániai vajdasági parlament elnöke |
| --- | --- |
| Referenciaszöveg: | Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a harmadik országbeli állampolgárok magas szintű képzettséget igénylő munkavállalás céljából való belépésének és tartózkodásának feltételeiről
  COM(2016) 378 final |

Előadó:

Olgierd GEBLEWICZ (PL/EPP) a nyugat-pomerániai vajdasági parlament elnöke

Referenciaszöveg:

Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a harmadik országbeli állampolgárok magas szintű képzettséget igénylő munkavállalás céljából való belépésének és tartózkodásának feltételeiről

COM(2016) 378 final

I.   MÓDOSÍTÁSOKRA VONATKOZÓ AJÁNLÁSOK

1. módosítás

2. cikk h) pont

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| „felsőfokú képesítés”: bármely olyan oklevél, bizonyítvány vagy egyéb okirat, amelyet az illetékes hatóság középfokú képzést követő felsőfokú oktatási vagy azzal egyenértékű felsőfokú képzési program – vagyis az oktatási létesítmény helye szerinti állam által felsőoktatási intézményként vagy azzal egyenértékű felsőfokú képzést nyújtó intézményként elismert intézmény által kínált kurzusok – sikeres elvégzésének tanúsítása céljából állított ki, amennyiben a képesítés megszerzéséhez szükséges tanulmányi idő legalább három év, valamint a képesítés a nemzeti jog szerint megfelel a 2011. évi ISCED (az oktatás egységes nemzetközi osztályozási rendszere) 6. szintjének, vagy az európai képesítési keretrendszer (EQF) 6. szintjének; | „felsőfokú képesítés”: bármely olyan oklevél, bizonyítvány vagy egyéb okirat, amelyet az illetékes hatóság középfokú képzést követő felsőfokú oktatási vagy azzal egyenértékű felsőfokú képzési program – vagyis az oktatási létesítmény helye szerinti állam által felsőoktatási intézményként vagy azzal egyenértékű felsőfokú képzést nyújtó intézményként elismert intézmény által kínált kurzusok – sikeres elvégzésének tanúsítása céljából állított ki, amennyiben a képesítés megszerzéséhez szükséges tanulmányi idő legalább három év, valamint a képesítés a nemzeti jog szerint megfelel a 2011. évi ISCED (az oktatás egységes nemzetközi osztályozási rendszere) 6. szintjének, vagy az európai képesítési keretrendszer (EQF) 6. szintjének;
  azon, az Unió területén lakóhellyel rendelkező, menekültként elismert vagy kiegészítő védelmi jogállással rendelkező személyek esetében, akiknek nincsenek birtokukban a képesítésüket bizonyító dokumentumok, képzettségük fokának és kompetenciáiknak megállapítása céljából a tagállamok további megfelelő eljárásokat irányoznak elő; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

„felsőfokú képesítés”: bármely olyan oklevél, bizonyítvány vagy egyéb okirat, amelyet az illetékes hatóság középfokú képzést követő felsőfokú oktatási vagy azzal egyenértékű felsőfokú képzési program – vagyis az oktatási létesítmény helye szerinti állam által felsőoktatási intézményként vagy azzal egyenértékű felsőfokú képzést nyújtó intézményként elismert intézmény által kínált kurzusok – sikeres elvégzésének tanúsítása céljából állított ki, amennyiben a képesítés megszerzéséhez szükséges tanulmányi idő legalább három év, valamint a képesítés a nemzeti jog szerint megfelel a 2011. évi ISCED (az oktatás egységes nemzetközi osztályozási rendszere) 6. szintjének, vagy az európai képesítési keretrendszer (EQF) 6. szintjének;

„felsőfokú képesítés”: bármely olyan oklevél, bizonyítvány vagy egyéb okirat, amelyet az illetékes hatóság középfokú képzést követő felsőfokú oktatási vagy azzal egyenértékű felsőfokú képzési program – vagyis az oktatási létesítmény helye szerinti állam által felsőoktatási intézményként vagy azzal egyenértékű felsőfokú képzést nyújtó intézményként elismert intézmény által kínált kurzusok – sikeres elvégzésének tanúsítása céljából állított ki, amennyiben a képesítés megszerzéséhez szükséges tanulmányi idő legalább három év, valamint a képesítés a nemzeti jog szerint megfelel a 2011. évi ISCED (az oktatás egységes nemzetközi osztályozási rendszere) 6. szintjének, vagy az európai képesítési keretrendszer (EQF) 6. szintjének;
  azon, az Unió területén lakóhellyel rendelkező, menekültként elismert vagy kiegészítő védelmi jogállással rendelkező személyek esetében, akiknek nincsenek birtokukban a képesítésüket bizonyító dokumentumok, képzettségük fokának és kompetenciáiknak megállapítása céljából a tagállamok további megfelelő eljárásokat irányoznak elő;

Indokolás

E fogalom újbóli meghatározására van szükség annak figyelembevétele érdekében, hogy előfordulhat, hogy számos menekült nem tudja iratokkal alátámasztani megszerzett szakképesítését. Az irányelv által javasolt rendelkezések e kérdést illetően a jelenleginél jóval rugalmasabb megközelítést követelnek meg. Az RB e tekintetben felhívja a figyelmet meglévő dokumentumokra, amelyek az e téren felhalmozott tapasztalatokat ismertetik, különös tekintettel az új európai készségfejlesztési program által javasolt, a harmadik országbeli állampolgárok készségeinek felmérését segítő útmutatóra, amely jelenleg kidolgozás alatt van. Érdemes az európai régiók e téren szerzett tapasztalatait is felhasználni.

2. módosítás

2. cikk i) pont

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| „felsőfokú szakmai képzettség”: képzettség, amelyet legalább hároméves, a felsőfokú képesítéssel összehasonlítható olyan szakmai tapasztalat igazol, amely a munkaszerződésben vagy a kötelező érvényű állásajánlatban meghatározott szakma vagy ágazat terén releváns; | „felsőfokú szakmai képzettség”: képzettség, amelyet legalább hároméves, a felsőfokú képesítéssel összehasonlítható olyan szakmai tapasztalat igazol, amely a munkaszerződésben vagy a kötelező érvényű állásajánlatban meghatározott szakma vagy ágazat terén releváns; azon, az Unió területén lakóhellyel rendelkező, menekültként elismert vagy kiegészítő védelmi jogállással rendelkező személyek esetében, akiknek nincsenek birtokukban a magasabb szintű szakmai készségeiket bizonyító dokumentumok, kompetenciáik és szakmai tapasztalataik megállapítása céljából a tagállamok további megfelelő eljárásokat irányoznak elő; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

„felsőfokú szakmai képzettség”: képzettség, amelyet legalább hároméves, a felsőfokú képesítéssel összehasonlítható olyan szakmai tapasztalat igazol, amely a munkaszerződésben vagy a kötelező érvényű állásajánlatban meghatározott szakma vagy ágazat terén releváns;

„felsőfokú szakmai képzettség”: képzettség, amelyet legalább hároméves, a felsőfokú képesítéssel összehasonlítható olyan szakmai tapasztalat igazol, amely a munkaszerződésben vagy a kötelező érvényű állásajánlatban meghatározott szakma vagy ágazat terén releváns; azon, az Unió területén lakóhellyel rendelkező, menekültként elismert vagy kiegészítő védelmi jogállással rendelkező személyek esetében, akiknek nincsenek birtokukban a magasabb szintű szakmai készségeiket bizonyító dokumentumok, kompetenciáik és szakmai tapasztalataik megállapítása céljából a tagállamok további megfelelő eljárásokat irányoznak elő;

Indokolás

Lásd az előző pont indokolását.

3. módosítás

6. cikk (4) bekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| A tagállamok elutasíthatják az uniós kékkártya iránti kérelmeket annak érdekében, hogy a származási országokban biztosítsák az etikus munkaerő-toborzást a szakképzett munkavállalók hiányával küzdő ágazatokban. | A tagállamok elutasíthatják az uniós kékkártya iránti kérelmeket annak érdekében, hogy a származási országokban biztosítsák az etikus munkaerő-toborzást a szakképzett munkavállalók hiányával küzdő ágazatokban.
  Annak biztosítása érdekében, hogy a munkaerő-toborzásnál megfelelően figyelembe vegyék az etikai dimenziót, a tagállamok utalnak a nemzetközi szervezetek által kidolgozott szabványokra, például a Nemzetközi Migrációs Szervezet szabványaira vagy az IRIS felügyeleti rendszerre. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

A tagállamok elutasíthatják az uniós kékkártya iránti kérelmeket annak érdekében, hogy a származási országokban biztosítsák az etikus munkaerő-toborzást a szakképzett munkavállalók hiányával küzdő ágazatokban.

A tagállamok elutasíthatják az uniós kékkártya iránti kérelmeket annak érdekében, hogy a származási országokban biztosítsák az etikus munkaerő-toborzást a szakképzett munkavállalók hiányával küzdő ágazatokban.
  Annak biztosítása érdekében, hogy a munkaerő-toborzásnál megfelelően figyelembe vegyék az etikai dimenziót, a tagállamok utalnak a nemzetközi szervezetek által kidolgozott szabványokra, például a Nemzetközi Migrációs Szervezet szabványaira vagy az IRIS felügyeleti rendszerre.

Indokolás

Az etikai kérdések különösen fontos szerepet játszanak a magas szintű képzettséggel rendelkező munkavállalók toborzása szempontjából. Ennek oka abban keresendő, hogy az európai munkáltatók gyakran olyan foglalkozásokban keresnek új munkaerőt, amelyekben a szakképzett munkaerő jelentős hiánya miatt a harmadik országokban is szükség van a munkavállalókra. Egy tömeges és ellenőrizetlen kivándorlás a származási országok társadalmi-gazdasági helyzetének hosszú távú romlásához vezethet, és ennek folytán ténylegesen növelheti a migráció lehetőségét. A javaslat szerint az etikus munkaerő-toborzási rendelkezéseket ki kell egészíteni a – többek között – nemzetközi szervezetek által kidolgozott gyakorlati elvekkel. E tekintetben fel kell hívni a figyelmet a Nemzetközi Migrációs Szervezet (IOM) kezdeményezésére, a köz- és a magánszféra tisztességes és etikus munkaerő-toborzásra irányuló szövetségére, valamint az IRIS nyomonkövetési rendszerre.

4. módosítás

12. cikk (1) bekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| Elismert munkáltatók: A tagállamok dönthetnek úgy, hogy az uniós kékkártya megszerzését elősegítő egyszerűsített eljárások alkalmazása céljából nemzeti jogukkal és közigazgatási gyakorlatukkal összhangban a munkáltatók elismerésére vonatkozó eljárásokról rendelkeznek.
  Amennyiben valamely tagállam úgy dönt, hogy elismerési eljárásokról rendelkezik, világos és átlátható információt köteles nyújtani az érintett munkáltatóknak többek között a jóváhagyás feltételeiről és kritériumairól, az elismerés érvényességének időtartamáról és a feltételeknek való meg nem felelés következményeiről, beleértve a kékkártya esetleges visszavonását és meg nem újítását, illetve az alkalmazandó szankciókat. | Elismert munkáltatók: A tagállamok dönthetnek úgy, hogy az uniós kékkártya megszerzését elősegítő egyszerűsített eljárások alkalmazása céljából nemzeti jogukkal és közigazgatási gyakorlatukkal összhangban a munkáltatók elismerésére vonatkozó eljárásokról rendelkeznek.
  E kritériumok figyelembe veszik a munkaerő-toborzási folyamat etikai szempontjait – különösen a vállalkozások korábbi tapasztalatait a magas szintű képzettséggel rendelkező harmadik országbeli állampolgárok alkalmazása terén –, és a regionális és helyi intézmények közreműködésével kidolgozásra kerül egy lista az érintett vállalkozásokról.


  Amennyiben valamely tagállam úgy dönt, hogy elismerési eljárásokról rendelkezik, világos és átlátható információt köteles nyújtani az érintett munkáltatóknak többek között a jóváhagyás feltételeiről és kritériumairól, az elismerés érvényességének időtartamáról és a feltételeknek való meg nem felelés következményeiről, beleértve a kékkártya esetleges visszavonását és meg nem újítását, illetve az alkalmazandó szankciókat. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Elismert munkáltatók: A tagállamok dönthetnek úgy, hogy az uniós kékkártya megszerzését elősegítő egyszerűsített eljárások alkalmazása céljából nemzeti jogukkal és közigazgatási gyakorlatukkal összhangban a munkáltatók elismerésére vonatkozó eljárásokról rendelkeznek.

Amennyiben valamely tagállam úgy dönt, hogy elismerési eljárásokról rendelkezik, világos és átlátható információt köteles nyújtani az érintett munkáltatóknak többek között a jóváhagyás feltételeiről és kritériumairól, az elismerés érvényességének időtartamáról és a feltételeknek való meg nem felelés következményeiről, beleértve a kékkártya esetleges visszavonását és meg nem újítását, illetve az alkalmazandó szankciókat.

Elismert munkáltatók: A tagállamok dönthetnek úgy, hogy az uniós kékkártya megszerzését elősegítő egyszerűsített eljárások alkalmazása céljából nemzeti jogukkal és közigazgatási gyakorlatukkal összhangban a munkáltatók elismerésére vonatkozó eljárásokról rendelkeznek.
  E kritériumok figyelembe veszik a munkaerő-toborzási folyamat etikai szempontjait – különösen a vállalkozások korábbi tapasztalatait a magas szintű képzettséggel rendelkező harmadik országbeli állampolgárok alkalmazása terén –, és a regionális és helyi intézmények közreműködésével kidolgozásra kerül egy lista az érintett vállalkozásokról.

Amennyiben valamely tagállam úgy dönt, hogy elismerési eljárásokról rendelkezik, világos és átlátható információt köteles nyújtani az érintett munkáltatóknak többek között a jóváhagyás feltételeiről és kritériumairól, az elismerés érvényességének időtartamáról és a feltételeknek való meg nem felelés következményeiről, beleértve a kékkártya esetleges visszavonását és meg nem újítását, illetve az alkalmazandó szankciókat.

Indokolás

A javaslat az elismert munkáltatói státusz megszerzésére vonatkozó konkrét feltételek meghatározását ajánlja, figyelembe véve a munkaerő-toborzás regionális/helyi dimenzióját és etikai szempontjait. A Régiók Bizottsága javasolja, hogy a helyi és regionális szervek közreműködésével állítsák össze az ilyen jellegű, egyszerűsített eljárás alkalmazására jogosult vállalkozások listáját, valamint hogy vegyék figyelembe a munkaerő-toborzás etikai szempontjait.

II.   POLITIKAI AJÁNLÁSOK

A RÉGIÓK EURÓPAI BIZOTTSÁGA

Általános ajánlások

| 1. | üdvözli az uniós intézmények arra irányuló erőfeszítéseit, hogy a közös uniós normák erősítése és a magas szintű képzettséggel rendelkező migránsok uniós munkaerőpiacra jutását lehetővé tévő eljárás révén biztosítsák az ilyen munkavállalók megfelelő számát. E tekintetben a javasolt megoldások a helyes irányba mutatnak és – legalábbis részben – választ jelentenek a jelenlegi irányelvet ért kritikákra; |
| --- | --- |

1.

üdvözli az uniós intézmények arra irányuló erőfeszítéseit, hogy a közös uniós normák erősítése és a magas szintű képzettséggel rendelkező migránsok uniós munkaerőpiacra jutását lehetővé tévő eljárás révén biztosítsák az ilyen munkavállalók megfelelő számát. E tekintetben a javasolt megoldások a helyes irányba mutatnak és – legalábbis részben – választ jelentenek a jelenlegi irányelvet ért kritikákra;

| 2. | úgy véli, hogy a harmadik országbeli állampolgárok legális/megfelelően dokumentált belépésére rendelkezésre álló hatékony csatornák kialakításának és előmozdításának továbbra is a migrációs politika egyik prioritását kell képeznie uniós, tagállami és regionális szinten egyaránt. Ezért a magasan képzett migránsok legális fogadására vonatkozó jogi keret fejlesztése fontos részét képezi az emberi jogok és a nemzetközi kötelezettségek tiszteletben tartásán és a szolidaritáson alapuló, átfogó uniós migrációs politika szükséges kialakításának; |
| --- | --- |

2.

úgy véli, hogy a harmadik országbeli állampolgárok legális/megfelelően dokumentált belépésére rendelkezésre álló hatékony csatornák kialakításának és előmozdításának továbbra is a migrációs politika egyik prioritását kell képeznie uniós, tagállami és regionális szinten egyaránt. Ezért a magasan képzett migránsok legális fogadására vonatkozó jogi keret fejlesztése fontos részét képezi az emberi jogok és a nemzetközi kötelezettségek tiszteletben tartásán és a szolidaritáson alapuló, átfogó uniós migrációs politika szükséges kialakításának;

| 3. | úgy véli, hogy az Európai Unió azon hosszú távú célja, hogy versenyképes globális szereplő maradjon, megköveteli egy, a humán tőke és a harmadik országokból származó pénzügyi befektetések Európába vonzására irányuló átfogó stratégia kidolgozását és módosítását. A humán tőke minden olyan gazdasági rendszer számára lényeges, amely fokozni kívánja innovativitását, technológiai szintjét és versenyképességét. Ugyanakkor különösen fontos szereppel bír az egyes tagállamokban tapasztalt demográfiai jelenségek és az uniós munkaerőpiacok előtt tornyosuló problémák fényében; |
| --- | --- |

3.

úgy véli, hogy az Európai Unió azon hosszú távú célja, hogy versenyképes globális szereplő maradjon, megköveteli egy, a humán tőke és a harmadik országokból származó pénzügyi befektetések Európába vonzására irányuló átfogó stratégia kidolgozását és módosítását. A humán tőke minden olyan gazdasági rendszer számára lényeges, amely fokozni kívánja innovativitását, technológiai szintjét és versenyképességét. Ugyanakkor különösen fontos szereppel bír az egyes tagállamokban tapasztalt demográfiai jelenségek és az uniós munkaerőpiacok előtt tornyosuló problémák fényében;

| 4. | rámutat arra, hogy az EU-nak már most is meg kell küzdenie az egyes ágazatokat sújtó strukturális munkaerőhiánnyal, és hogy a kedvezőtlen demográfiai tendenciák fokozzák majd ezt a hiányt. Ugyanakkor az Európai Unió jelenleg egyre inkább lemarad a tehetségekért folytatott versenyben az olyan globális szereplőkhöz képest, mint az Egyesült Államok, Kanada és Ausztrália; |
| --- | --- |

4.

rámutat arra, hogy az EU-nak már most is meg kell küzdenie az egyes ágazatokat sújtó strukturális munkaerőhiánnyal, és hogy a kedvezőtlen demográfiai tendenciák fokozzák majd ezt a hiányt. Ugyanakkor az Európai Unió jelenleg egyre inkább lemarad a tehetségekért folytatott versenyben az olyan globális szereplőkhöz képest, mint az Egyesült Államok, Kanada és Ausztrália;

| 5. | rámutat arra, hogy a munkavállalók harmadik országokból történő toborzása nem tudja helyettesíteni és nem szabad, hogy helyettesítse az uniós lakosok oktatása és szakképzése terén megvalósított nagyarányú, hosszú távú beruházásokat. Figyelembe véve, hogy több, elsősorban kelet-európai ország az agyelszívás (a képzett népesség kivándorlása) jelenségével szembesül, ami miatt egyes országokban/régiókban fennáll az elnéptelenedés és az értelmiség kivándorlásának a veszélye, az ilyen beruházásoknak az eddiginél nagyobb mértékben kell irányulniuk a stratégiailag fontos, illetve a munkaerőhiány által sújtott foglalkozásokra, és specifikus intézkedéseket kell kidolgozni az e területeken nyújtott képzés iránt érdeklődők támogatására; |
| --- | --- |

5.

rámutat arra, hogy a munkavállalók harmadik országokból történő toborzása nem tudja helyettesíteni és nem szabad, hogy helyettesítse az uniós lakosok oktatása és szakképzése terén megvalósított nagyarányú, hosszú távú beruházásokat. Figyelembe véve, hogy több, elsősorban kelet-európai ország az agyelszívás (a képzett népesség kivándorlása) jelenségével szembesül, ami miatt egyes országokban/régiókban fennáll az elnéptelenedés és az értelmiség kivándorlásának a veszélye, az ilyen beruházásoknak az eddiginél nagyobb mértékben kell irányulniuk a stratégiailag fontos, illetve a munkaerőhiány által sújtott foglalkozásokra, és specifikus intézkedéseket kell kidolgozni az e területeken nyújtott képzés iránt érdeklődők támogatására;

| 6. | üdvözli az irányelv jelenlegi változatának kidolgozását kísérő széles körű konzultációs folyamatot, ugyanakkor aggodalommal tölti el, hogy regionális szinten túl kevés egyeztetés történt a regionális és helyi önkormányzatokkal, vagyis éppen azon szervek bevonása terén, amelyek a legjobban ismerik a helyi és regionális munkaerőpiacok igényeit; |
| --- | --- |

6.

üdvözli az irányelv jelenlegi változatának kidolgozását kísérő széles körű konzultációs folyamatot, ugyanakkor aggodalommal tölti el, hogy regionális szinten túl kevés egyeztetés történt a regionális és helyi önkormányzatokkal, vagyis éppen azon szervek bevonása terén, amelyek a legjobban ismerik a helyi és regionális munkaerőpiacok igényeit;

| 7. | rámutat arra is, hogy a helyi és regionális önkormányzatok igen fontos szerepet játszanak a bevándorlóknak nyújtott közszolgáltatások biztosításában a munkaerőpiachoz való hozzáférés és az integráció egyéb vonatkozásai (oktatás, lakhatás, egészségügyi ellátás stb.) terén; |
| --- | --- |

7.

rámutat arra is, hogy a helyi és regionális önkormányzatok igen fontos szerepet játszanak a bevándorlóknak nyújtott közszolgáltatások biztosításában a munkaerőpiachoz való hozzáférés és az integráció egyéb vonatkozásai (oktatás, lakhatás, egészségügyi ellátás stb.) terén;

| 8. | hangsúlyozza, hogy a regionális szintű intézmények kulcsszereppel bírnak a munkaerőpiac igényeinek azonosításában, valamint a védintézkedési eljárások végrehajtását szükségessé tevő feltételek meghatározásában (munkaerőpiaci vizsgálat). Ezenkívül ezek az intézmények megteremthetik a javasolt intézkedésekhez szükséges pozitív környezetet és a kékkártyával kapcsolatos eljárás ismertségének növeléséhez szükséges kritikus tömeget; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza, hogy a regionális szintű intézmények kulcsszereppel bírnak a munkaerőpiac igényeinek azonosításában, valamint a védintézkedési eljárások végrehajtását szükségessé tevő feltételek meghatározásában (munkaerőpiaci vizsgálat). Ezenkívül ezek az intézmények megteremthetik a javasolt intézkedésekhez szükséges pozitív környezetet és a kékkártyával kapcsolatos eljárás ismertségének növeléséhez szükséges kritikus tömeget;

A jelenlegi rendelkezések értékelése

| 9. | megállapítja, hogy a 2009-ben bevezetett intézkedések nem váltották be a hozzájuk fűzött reményeket. Ennek egyik oka az, hogy megengedték, hogy a nemzeti rendszerek az irányelv által bevezetett rendszerekkel együtt tovább működjenek; |
| --- | --- |

9.

megállapítja, hogy a 2009-ben bevezetett intézkedések nem váltották be a hozzájuk fűzött reményeket. Ennek egyik oka az, hogy megengedték, hogy a nemzeti rendszerek az irányelv által bevezetett rendszerekkel együtt tovább működjenek;

| 10. | megjegyzi, hogy a kékkártyával kapcsolatos eljárás végrehajtása terén szerzett múltbeli tapasztalatok azt mutatják, hogy míg az Európai Bizottság igyekszik a migrációs politikát és az ágazati intézkedéseket európai alapokra helyezni, addig a tagállamok továbbra is ragaszkodnak a nemzeti megoldások fenntartásához és előmozdításához; |
| --- | --- |

10.

megjegyzi, hogy a kékkártyával kapcsolatos eljárás végrehajtása terén szerzett múltbeli tapasztalatok azt mutatják, hogy míg az Európai Bizottság igyekszik a migrációs politikát és az ágazati intézkedéseket európai alapokra helyezni, addig a tagállamok továbbra is ragaszkodnak a nemzeti megoldások fenntartásához és előmozdításához;

| 11. | megállapítja, hogy a 2009-ben bevezetett szabályozások sem elégítették ki a munkáltatók és a migránsok számos igényét, ehelyett egy szétforgácsolt uniós rendszert vittek tovább, amely a magasan képzett munkavállalók és családjuk számára összességében véve nem kínál megfelelő jogokat, az állásokra jelentkezők, a munkaadók és a tagállami közigazgatás számára pedig magas költségekkel jár. Emellett a rendszer az EU-n kívül nem túlzottan ismert – így ez az ajánlat összességében továbbra sem vált igazán vonzóvá; |
| --- | --- |

11.

megállapítja, hogy a 2009-ben bevezetett szabályozások sem elégítették ki a munkáltatók és a migránsok számos igényét, ehelyett egy szétforgácsolt uniós rendszert vittek tovább, amely a magasan képzett munkavállalók és családjuk számára összességében véve nem kínál megfelelő jogokat, az állásokra jelentkezők, a munkaadók és a tagállami közigazgatás számára pedig magas költségekkel jár. Emellett a rendszer az EU-n kívül nem túlzottan ismert – így ez az ajánlat összességében továbbra sem vált igazán vonzóvá;

A javasolt intézkedések – potenciális kockázatok és hiányosságok

| 12. | üdvözli a jövedelemküszöbök csökkentésére, a belső mobilitás előmozdítását célzó eszközök bevezetésére, a hosszú időre szóló tartózkodási engedélyekhez való hozzáférés megkönnyítésére és az Unió területén már lakhellyel rendelkező migránsok figyelembevételére irányuló javaslatokat; |
| --- | --- |

12.

üdvözli a jövedelemküszöbök csökkentésére, a belső mobilitás előmozdítását célzó eszközök bevezetésére, a hosszú időre szóló tartózkodási engedélyekhez való hozzáférés megkönnyítésére és az Unió területén már lakhellyel rendelkező migránsok figyelembevételére irányuló javaslatokat;

| 13. | a tehetségekért folyó egyre erősebb versenyt látva felveti, hogy nem kellene-e fontolóra venni egy kínálatvezérelt, pontrendszer jellegű rendszer vagy egy hibrid rendszer bizonyos elemeinek beépítését az európai migrációs rendszerbe, a magas szintű képzettséggel rendelkező munkavállalók toborzása terén eredményesebb országokban (Ausztrália, Kanada) alkalmazott modellhez hasonlóan; |
| --- | --- |

13.

a tehetségekért folyó egyre erősebb versenyt látva felveti, hogy nem kellene-e fontolóra venni egy kínálatvezérelt, pontrendszer jellegű rendszer vagy egy hibrid rendszer bizonyos elemeinek beépítését az európai migrációs rendszerbe, a magas szintű képzettséggel rendelkező munkavállalók toborzása terén eredményesebb országokban (Ausztrália, Kanada) alkalmazott modellhez hasonlóan;

| 14. | hangsúlyozza, hogy a magas szintű képzettséggel rendelkező személyek döntéseiben fontos szerepet kapnak az olyan szempontok, mint a karrierlehetőségek, az eszközökhöz való hozzáférés, a kommunikáció nyelve és a képesítésnek megfelelő szintű munka. A Régiók Bizottságát aggodalommal tölti el, hogy a javasolt intézkedések kevéssé veszik figyelembe ezeket a szempontokat; |
| --- | --- |

14.

hangsúlyozza, hogy a magas szintű képzettséggel rendelkező személyek döntéseiben fontos szerepet kapnak az olyan szempontok, mint a karrierlehetőségek, az eszközökhöz való hozzáférés, a kommunikáció nyelve és a képesítésnek megfelelő szintű munka. A Régiók Bizottságát aggodalommal tölti el, hogy a javasolt intézkedések kevéssé veszik figyelembe ezeket a szempontokat;

| 15. | üdvözli, hogy a kékkártyára nemcsak az EU-ba újonnan érkező munkavállalók jogosultak, hanem azok is, akik már ott élnek; |
| --- | --- |

15.

üdvözli, hogy a kékkártyára nemcsak az EU-ba újonnan érkező munkavállalók jogosultak, hanem azok is, akik már ott élnek;

| 16. | ugyanakkor úgy véli, hogy pontosabban ki kell fejteni, hogy ez a lehetőség miért csak a menekültként elismert személyek előtt nyitott. Az irányelvre irányuló javaslat kifejezetten kizárja a jogosultak köréből az idénymunkásokat és a kiküldött munkavállalókat, valamint azokat a személyeket, akik menekültstátusz iránti kérelmét még nem bírálták el. Bár érti az e döntés hátterében álló politikai okokat, a Régiók Bizottsága úgy véli, hogy a képesítésüknek megfelelő munka felé vezető út megnyitása az EU-ban lakhellyel rendelkező, egyéb kategóriákba sorolható személyek előtt biztosabb kilátásokat nyújthat az érintett migránsok és munkaadók számára, és így a humán tőke jobb felhasználását eredményezheti; |
| --- | --- |

16.

ugyanakkor úgy véli, hogy pontosabban ki kell fejteni, hogy ez a lehetőség miért csak a menekültként elismert személyek előtt nyitott. Az irányelvre irányuló javaslat kifejezetten kizárja a jogosultak köréből az idénymunkásokat és a kiküldött munkavállalókat, valamint azokat a személyeket, akik menekültstátusz iránti kérelmét még nem bírálták el. Bár érti az e döntés hátterében álló politikai okokat, a Régiók Bizottsága úgy véli, hogy a képesítésüknek megfelelő munka felé vezető út megnyitása az EU-ban lakhellyel rendelkező, egyéb kategóriákba sorolható személyek előtt biztosabb kilátásokat nyújthat az érintett migránsok és munkaadók számára, és így a humán tőke jobb felhasználását eredményezheti;

| 17. | rámutat arra, hogy a magas szintű képzettséget igénylő foglalkozások terén harmadik országbeli állampolgárok toborzására irányuló intézkedéseknek nemcsak a bevándorlók Európába vonzását kell megcélozniuk, hanem olyan körülmények megteremtését is, amelyek az Unióban maradásra és a tényleges integrációra ösztönzik a munkavállalókat; |
| --- | --- |

17.

rámutat arra, hogy a magas szintű képzettséget igénylő foglalkozások terén harmadik országbeli állampolgárok toborzására irányuló intézkedéseknek nemcsak a bevándorlók Európába vonzását kell megcélozniuk, hanem olyan körülmények megteremtését is, amelyek az Unióban maradásra és a tényleges integrációra ösztönzik a munkavállalókat;

| 18. | azt javasolja, hogy a magas szintű képzettséggel rendelkező munkavállalók alkalmazásának kérdését holisztikus, átfogó és a migrációs folyamat logikájának megfelelő módon kezeljék, a munkaerő-toborzástól kezdve a felvételen és a készségek feltérképezésén át egészen a hatékony integrációig és esetleg az uniós munkaerőpiacon való szabad mozgásig; |
| --- | --- |

18.

azt javasolja, hogy a magas szintű képzettséggel rendelkező munkavállalók alkalmazásának kérdését holisztikus, átfogó és a migrációs folyamat logikájának megfelelő módon kezeljék, a munkaerő-toborzástól kezdve a felvételen és a készségek feltérképezésén át egészen a hatékony integrációig és esetleg az uniós munkaerőpiacon való szabad mozgásig;

| 19. | a javasolt intézkedések tekintetében szükségesnek tartja egy egységes, általánosan elfogadott módszer kialakítását a magas szintű képzettséggel rendelkező munkavállalók iránt a különböző foglalkozásokban és munkaerőpiacokon jelentkező igényre vonatkozó adatok gyűjtésére. A tagállami munkaerőpiacokon jelentkező hiányok jelenleginél hatékonyabb betöltését elősegítő mechanizmusok kidolgozása megkövetelné az olyan kezdeményezések továbbfejlesztését, mint az EURES portál, az EuroPass és az Új európai készségfejlesztési programban tervezett intézkedések, ami lehetővé tenné, hogy a munkavállalókat kereső munkáltatók és a megfelelő készségekkel rendelkező leendő munkavállalók egymásra találjanak. Hangsúlyozza az európai régiók potenciális kulcsszerepét az ilyen jellegű adatok gyűjtésében; |
| --- | --- |

19.

a javasolt intézkedések tekintetében szükségesnek tartja egy egységes, általánosan elfogadott módszer kialakítását a magas szintű képzettséggel rendelkező munkavállalók iránt a különböző foglalkozásokban és munkaerőpiacokon jelentkező igényre vonatkozó adatok gyűjtésére. A tagállami munkaerőpiacokon jelentkező hiányok jelenleginél hatékonyabb betöltését elősegítő mechanizmusok kidolgozása megkövetelné az olyan kezdeményezések továbbfejlesztését, mint az EURES portál, az EuroPass és az Új európai készségfejlesztési programban tervezett intézkedések, ami lehetővé tenné, hogy a munkavállalókat kereső munkáltatók és a megfelelő készségekkel rendelkező leendő munkavállalók egymásra találjanak. Hangsúlyozza az európai régiók potenciális kulcsszerepét az ilyen jellegű adatok gyűjtésében;

| 20. | aggodalommal tölti el, hogy a javasolt intézkedések nem veszik kellőképpen figyelembe a fiatal diplomásokat, akik jövedelemszintje esetleg túl alacsony ahhoz, hogy megfeleljen az irányelvben meghatározott kritériumoknak; |
| --- | --- |

20.

aggodalommal tölti el, hogy a javasolt intézkedések nem veszik kellőképpen figyelembe a fiatal diplomásokat, akik jövedelemszintje esetleg túl alacsony ahhoz, hogy megfeleljen az irányelvben meghatározott kritériumoknak;

| 21. | hangsúlyozza, hogy a képesítések elismerésének kérdése – és e folyamat gyakorlati vonatkozásai – különösen releváns azon személyek – a menekültstátusszal és a kiegészítő védelmi jogállással rendelkező személyek – esetében, akik először válnak a rendszer potenciális kedvezményezettjeivé. Számítani lehet rá, hogy az ő esetükben a képesítéseket alátámasztó dokumentumok megszerzése különösen nehéz és bonyolult feladat lesz; |
| --- | --- |

21.

hangsúlyozza, hogy a képesítések elismerésének kérdése – és e folyamat gyakorlati vonatkozásai – különösen releváns azon személyek – a menekültstátusszal és a kiegészítő védelmi jogállással rendelkező személyek – esetében, akik először válnak a rendszer potenciális kedvezményezettjeivé. Számítani lehet rá, hogy az ő esetükben a képesítéseket alátámasztó dokumentumok megszerzése különösen nehéz és bonyolult feladat lesz;

| 22. | hangsúlyozza, hogy nagyobb figyelmet kell szentelni a magas szintű képzettséggel rendelkező munkavállalók harmadik országokból történő toborzásával kapcsolatos etikai kérdéseknek, továbbá hatékony módszereket kell kidolgozni a kevésbé fejlett országokból kiinduló elitelvándorlás megelőzésére, ahol a humán tőke szintje már most is alacsony; |
| --- | --- |

22.

hangsúlyozza, hogy nagyobb figyelmet kell szentelni a magas szintű képzettséggel rendelkező munkavállalók harmadik országokból történő toborzásával kapcsolatos etikai kérdéseknek, továbbá hatékony módszereket kell kidolgozni a kevésbé fejlett országokból kiinduló elitelvándorlás megelőzésére, ahol a humán tőke szintje már most is alacsony;

| 23. | egy mélyreható és megbízható elemzés elvégzését javasolja a magas szintű képzettséggel rendelkező munkavállalók harmadik országokból történő elvándorlásáról és az elitelvándorlás potenciális hatásáról. E tanulmány eredményeit olyan közös – az EU és a migránsok származási országai által együtt megvalósított – intézkedések kialakítására kellene felhasználni, amelyek célja megelőzni a migráció negatív hatásait, valamint – lehetőség szerint – minden fél, mind a származási és a célországok, mind maguk a migránsok számára előnyös megoldásokat kidolgozni; |
| --- | --- |

23.

egy mélyreható és megbízható elemzés elvégzését javasolja a magas szintű képzettséggel rendelkező munkavállalók harmadik országokból történő elvándorlásáról és az elitelvándorlás potenciális hatásáról. E tanulmány eredményeit olyan közös – az EU és a migránsok származási országai által együtt megvalósított – intézkedések kialakítására kellene felhasználni, amelyek célja megelőzni a migráció negatív hatásait, valamint – lehetőség szerint – minden fél, mind a származási és a célországok, mind maguk a migránsok számára előnyös megoldásokat kidolgozni;

| 24. | rámutat arra, hogy minden migrációs folyamat összetett és sokszintű jelenség, amelyben a célországok és a migránsok származási országai egyaránt fontos szerepet játszanak. Többek között a fent említett etikai kérdések tekintetében fokozott párbeszédre és szorosabb együttműködésre szólít fel az uniós intézmények és a migránsok származási országainak intézményei, valamint a tranzitországok intézményei között mind regionális, mind helyi szinten. A nemzetközi közjogi dokumentumokat alapul véve ebbe az együttműködésbe be kell vonni az olyan meglévő szerveket és platformokat, mint az ARLEM, a CORLEAP, az Ukrajnával foglalkozó munkacsoport, a konzultatív vegyes bizottságok és munkacsoportok; a körkörös migrációs mechanizmusok támogatása terén pedig fel kell használni az Európai Képzési Alapítvány tapasztalatait; |
| --- | --- |

24.

rámutat arra, hogy minden migrációs folyamat összetett és sokszintű jelenség, amelyben a célországok és a migránsok származási országai egyaránt fontos szerepet játszanak. Többek között a fent említett etikai kérdések tekintetében fokozott párbeszédre és szorosabb együttműködésre szólít fel az uniós intézmények és a migránsok származási országainak intézményei, valamint a tranzitországok intézményei között mind regionális, mind helyi szinten. A nemzetközi közjogi dokumentumokat alapul véve ebbe az együttműködésbe be kell vonni az olyan meglévő szerveket és platformokat, mint az ARLEM, a CORLEAP, az Ukrajnával foglalkozó munkacsoport, a konzultatív vegyes bizottságok és munkacsoportok; a körkörös migrációs mechanizmusok támogatása terén pedig fel kell használni az Európai Képzési Alapítvány tapasztalatait;

| 25. | úgy véli, hogy a javaslat összhangban van a szubszidiaritás elvével, mivel a célkitűzés – az, hogy részt vegyünk a magasan képzett munkavállalókért folytatott nemzetközi versenyben – nem érhető el megfelelően a külön-külön fellépő tagállamok által, hanem a méretekből eredően uniós szinten valósítható meg jobban. A javasolt intézkedések nem mennek túl azon, ami ahhoz szükséges, hogy az EU nagyobb vonzerőt tudjon gyakorolni a magasan képzett harmadik országbeli állampolgárokra és jobban meg tudja tartani őket, valamint fokozza mobilitásukat és mozgásukat a különböző tagállamokbeli munkalehetőségek között, emellett bizonyos rugalmasságot is hagy a tagállamok számára, hogy a rendszert saját helyzetükhöz igazíthassák. A javaslat tehát megfelel az arányosság elvének; |
| --- | --- |

25.

úgy véli, hogy a javaslat összhangban van a szubszidiaritás elvével, mivel a célkitűzés – az, hogy részt vegyünk a magasan képzett munkavállalókért folytatott nemzetközi versenyben – nem érhető el megfelelően a külön-külön fellépő tagállamok által, hanem a méretekből eredően uniós szinten valósítható meg jobban. A javasolt intézkedések nem mennek túl azon, ami ahhoz szükséges, hogy az EU nagyobb vonzerőt tudjon gyakorolni a magasan képzett harmadik országbeli állampolgárokra és jobban meg tudja tartani őket, valamint fokozza mobilitásukat és mozgásukat a különböző tagállamokbeli munkalehetőségek között, emellett bizonyos rugalmasságot is hagy a tagállamok számára, hogy a rendszert saját helyzetükhöz igazíthassák. A javaslat tehát megfelel az arányosság elvének;

A régiók szerepe

| 26. | hangsúlyozza, hogy a migráció társadalmi-gazdasági következményei – például a munkaerőpiacok működésére, valamint a szociális és a kulturális szférára gyakorolt hatások – regionális és helyi szinten érezhetők a leginkább. Hasonlóképpen, Európa összesített versenyképességét absztrakt fogalomnak lehet tekinteni, és ami valóban számít, az az európai városok és régiók versenyképességének és magas szintű innovációs képességének biztosítása, arra a munkára építve, amelyet a nonprofit szervezetek és a harmadik szektor napi szinten végez; |
| --- | --- |

26.

hangsúlyozza, hogy a migráció társadalmi-gazdasági következményei – például a munkaerőpiacok működésére, valamint a szociális és a kulturális szférára gyakorolt hatások – regionális és helyi szinten érezhetők a leginkább. Hasonlóképpen, Európa összesített versenyképességét absztrakt fogalomnak lehet tekinteni, és ami valóban számít, az az európai városok és régiók versenyképességének és magas szintű innovációs képességének biztosítása, arra a munkára építve, amelyet a nonprofit szervezetek és a harmadik szektor napi szinten végez;

| 27. | kiemeli, hogy a regionális szempontok figyelembevétele a javasolt intézkedésekről folyó vita során több paradoxonra is rámutat. Ezek egyike az, hogy míg a magas szintű képzettséggel rendelkező bevándorlók a legfejlettebb régiókat tarthatják vonzónak, mégis olyan régiókban lehet rájuk a legnagyobb szükség, amelyek nem tudnak olyan vonzó munkát és lakhatási feltételeket kínálni nekik; |
| --- | --- |

27.

kiemeli, hogy a regionális szempontok figyelembevétele a javasolt intézkedésekről folyó vita során több paradoxonra is rámutat. Ezek egyike az, hogy míg a magas szintű képzettséggel rendelkező bevándorlók a legfejlettebb régiókat tarthatják vonzónak, mégis olyan régiókban lehet rájuk a legnagyobb szükség, amelyek nem tudnak olyan vonzó munkát és lakhatási feltételeket kínálni nekik;

| 28. | üdvözli az egyes országokban a munkaerőpiaci helyzet romlása esetén alkalmazható védintézkedések megtartását; |
| --- | --- |

28.

üdvözli az egyes országokban a munkaerőpiaci helyzet romlása esetén alkalmazható védintézkedések megtartását;

| 29. | helyi és regionális összefüggésben ki kívánja emelni egy olyan kérdés különös jelentőségét, amelynek az európai bizottsági javaslat nem szentel elegendő figyelmet: miként lehet növelni az integrációs intézkedések hatékonyságát, és hogyan lehet felhasználni az e téren bevált gyakorlatokat? |
| --- | --- |

29.

helyi és regionális összefüggésben ki kívánja emelni egy olyan kérdés különös jelentőségét, amelynek az európai bizottsági javaslat nem szentel elegendő figyelmet: miként lehet növelni az integrációs intézkedések hatékonyságát, és hogyan lehet felhasználni az e téren bevált gyakorlatokat?

| 30. | javasolja, hogy a helyi és regionális partnerek szerepét több szempontból is mérlegeljék: például a régiók, országok és a magánszféra közötti partnerség keretében kialakított kísérleti jellegű, gyorsított rendszerek szempontjából, a bevált gyakorlatok hatékony megosztása szempontjából, főként a képesítések elismerése, a strukturális munkaerőhiány csökkentése és az integráció hatékonyságának fokozása terén, valamint a formális képesítések és a helyi és regionális munkaerőpiacok igényeinek lehető legjobb összehangolását biztosító megoldások megvalósítása szempontjából. |
| --- | --- |

30.

javasolja, hogy a helyi és regionális partnerek szerepét több szempontból is mérlegeljék: például a régiók, országok és a magánszféra közötti partnerség keretében kialakított kísérleti jellegű, gyorsított rendszerek szempontjából, a bevált gyakorlatok hatékony megosztása szempontjából, főként a képesítések elismerése, a strukturális munkaerőhiány csökkentése és az integráció hatékonyságának fokozása terén, valamint a formális képesítések és a helyi és regionális munkaerőpiacok igényeinek lehető legjobb összehangolását biztosító megoldások megvalósítása szempontjából.

| 31. | hangsúlyozza, hogy közvetlenebb kapcsolatot kell kialakítani a vállalkozásokkal a kommunikáció terén, bevonva őket a munkaerőpiaci integrációs kezdeményezések kidolgozásába. |
| --- | --- |

31.

hangsúlyozza, hogy közvetlenebb kapcsolatot kell kialakítani a vállalkozásokkal a kommunikáció terén, bevonva őket a munkaerőpiaci integrációs kezdeményezések kidolgozásába.

Kelt Brüsszelben, 2016. december 8-án.

a Régiók Európai Bizottsága elnöke

Markku MARKKULA

---