# Az Európai Unió C 191/2017

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 191 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 60. évfolyam2017. június 16. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 191

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

60. évfolyam2017. június 16.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | II   Közlemények |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Európai Bizottság |
| 2017/C 191/01 | Bizottsági közlemény – Az 1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre vonatkozó értelmező iránymutatás – Az uniós légi fuvarozók tulajdonlására és ellenőrzésére vonatkozó szabályok | 1 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

2017/C 191/01

Bizottsági közlemény – Az 1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre vonatkozó értelmező iránymutatás – Az uniós légi fuvarozók tulajdonlására és ellenőrzésére vonatkozó szabályok

1

---

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Tanács |
| 2017/C 191/02 | A Tanács határozata (2017. június 12.) a Közösségi Növényfajta-hivatal alelnökének kinevezéséről | 12 |
| | Európai Bizottság |
| 2017/C 191/03 | Euroátváltási árfolyamok | 13 |
| | Az európai politikai pártokkal és európai politikai alapítványokkal foglalkozó hatóság |
| 2017/C 191/04 | Az európai politikai pártokkal és európai politikai alapítványokkal foglalkozó hatóság – 2017. május 4-i határozata a Liberálisok és Demokraták Szövetsége Európáért európai politikai pártként való bejegyzéséről | 14 |
| | A TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| 2017/C 191/05 | Biztosító elleni felszámolási eljárás megindítása – Határozat az INTERNATIONAL LIFE LIFE Insurance S.A. működési engedélyének visszavonásáról és a felszámolási eljárás megindításáról – Közzététel a biztosítási és viszontbiztosítási üzleti tevékenység megkezdéséről és gyakorlásáról szóló 2009/138/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (Szolvencia II.) 280. cikke alapján | 32 |
| 2017/C 191/06 | Biztosító elleni felszámolási eljárás megindítása – Határozat az INTERNATIONAL LIFE General Insurance S.A. működési engedélyének visszavonásáról és a felszámolási eljárás megindításáról – Közzététel a biztosítási és viszontbiztosítási üzleti tevékenység megkezdéséről és gyakorlásáról szóló 2009/138/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (Szolvencia II.) 280. cikke alapján | 33 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Tanács

2017/C 191/02

A Tanács határozata (2017. június 12.) a Közösségi Növényfajta-hivatal alelnökének kinevezéséről

12

Európai Bizottság

2017/C 191/03

Euroátváltási árfolyamok

13

Az európai politikai pártokkal és európai politikai alapítványokkal foglalkozó hatóság

2017/C 191/04

Az európai politikai pártokkal és európai politikai alapítványokkal foglalkozó hatóság – 2017. május 4-i határozata a Liberálisok és Demokraták Szövetsége Európáért európai politikai pártként való bejegyzéséről

14

A TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

2017/C 191/05

Biztosító elleni felszámolási eljárás megindítása – Határozat az INTERNATIONAL LIFE LIFE Insurance S.A. működési engedélyének visszavonásáról és a felszámolási eljárás megindításáról – Közzététel a biztosítási és viszontbiztosítási üzleti tevékenység megkezdéséről és gyakorlásáról szóló 2009/138/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (Szolvencia II.) 280. cikke alapján

Közzététel a biztosítási és viszontbiztosítási üzleti tevékenység megkezdéséről és gyakorlásáról szóló 2009/138/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (Szolvencia II.) 280. cikke alapján

32

2017/C 191/06

Biztosító elleni felszámolási eljárás megindítása – Határozat az INTERNATIONAL LIFE General Insurance S.A. működési engedélyének visszavonásáról és a felszámolási eljárás megindításáról – Közzététel a biztosítási és viszontbiztosítási üzleti tevékenység megkezdéséről és gyakorlásáról szóló 2009/138/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (Szolvencia II.) 280. cikke alapján

Közzététel a biztosítási és viszontbiztosítási üzleti tevékenység megkezdéséről és gyakorlásáról szóló 2009/138/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (Szolvencia II.) 280. cikke alapján

33

---

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | EGYÉB JOGI AKTUSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2017/C 191/07 | Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján | 34 |

V   Hirdetmények

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

2017/C 191/07

Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján

34

---

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

| 16.6.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 191/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 191/1

---

BIZOTTSÁGI KÖZLEMÉNY

Az 1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre vonatkozó értelmező iránymutatás – Az uniós légi fuvarozók tulajdonlására és ellenőrzésére vonatkozó szabályok

(2017/C 191/01)

Tartalomjegyzék

| 1. | Bevezetés | 1 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Eljárási szempontok | 3 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Bizonyítási teher | 4 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Állampolgárság | 4 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Tulajdonlás | 4 |
| --- | --- | --- |

5.

| 5.1. | Általános megközelítés | 4 |
| --- | --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Tulajdonlási kérdések a tőzsdén jegyzett vállalkozások és az intézményi beruházások esetében | 6 |
| --- | --- | --- |

5.2.

| 6. | Tényleges ellenőrzés | 6 |
| --- | --- | --- |

6.

| 6.1. | Általános megközelítés | 6 |
| --- | --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Értékelési kritériumok | 7 |
| --- | --- | --- |

6.2.

| 6.2.1. | Vállalatirányítás | 7 |
| --- | --- | --- |

6.2.1.

| 6.2.2. | Részvényesi jogok | 8 |
| --- | --- | --- |

6.2.2.

| 6.2.3. | A vállalkozás és a harmadik országbeli részvényes közötti pénzügyi kapcsolatok | 10 |
| --- | --- | --- |

6.2.3.

| 6.2.4. | Kereskedelmi együttműködés | 10 |
| --- | --- | --- |

6.2.4.

| 7. | Nyomon követés és lehetséges intézkedések | 11 |
| --- | --- | --- |

7.

1.   BEVEZETÉS

| 1. | A Közösségben a légi járatok működtetésére vonatkozó közös szabályokról szóló, 2008. szeptember 24-i 1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) (a továbbiakban: a rendelet) a légiközlekedési belső piac szervezéséről szóló alap-jogiaktus (2). A rendelet a közösségi légi fuvarozók engedélyeinek kiadását, a közösségi légi fuvarozóknak a Közösségen belüli útvonalakon légi járatok működtetésére vonatkozó jogait, valamint a Közösségen belüli légiközlekedési szolgáltatások díjainak megállapítását szabályozza. |
| --- | --- |

1.

A Közösségben a légi járatok működtetésére vonatkozó közös szabályokról szóló, 2008. szeptember 24-i 1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) (a továbbiakban: a rendelet) a légiközlekedési belső piac szervezéséről szóló alap-jogiaktus (2). A rendelet a közösségi légi fuvarozók engedélyeinek kiadását, a közösségi légi fuvarozóknak a Közösségen belüli útvonalakon légi járatok működtetésére vonatkozó jogait, valamint a Közösségen belüli légiközlekedési szolgáltatások díjainak megállapítását szabályozza.

| 2. | A rendelet a „közösségi légi fuvarozó” (a továbbiakban: uniós fuvarozó) fogalmát ekként határozza meg: „olyan, érvényes működési engedéllyel rendelkező légi fuvarozó, amelynek engedélyét egy illetékes engedélyező hatóság adta ki a II. fejezetnek megfelelően” (a rendelet 2. cikkének 11. pontja). Az uniós fuvarozóknak jogukban áll EU-n belüli légi járatokat működtetni (a rendelet 15. cikkének (1) bekezdése), ezen belül is további engedély megszerzése nélkül utasokat, árut és postai küldeményeket szállítani. |
| --- | --- |

2.

A rendelet a „közösségi légi fuvarozó” (a továbbiakban: uniós fuvarozó) fogalmát ekként határozza meg: „olyan, érvényes működési engedéllyel rendelkező légi fuvarozó, amelynek engedélyét egy illetékes engedélyező hatóság adta ki a II. fejezetnek megfelelően” (a rendelet 2. cikkének 11. pontja). Az uniós fuvarozóknak jogukban áll EU-n belüli légi járatokat működtetni (a rendelet 15. cikkének (1) bekezdése), ezen belül is további engedély megszerzése nélkül utasokat, árut és postai küldeményeket szállítani.

| 3. | A rendelet meghatározza az uniós fuvarozói működési engedély megszerzésének feltételeit, és ezen belül az állampolgárságra vonatkozó követelményt. A rendelet 4. cikke kimondja, hogy „valamely tagállam illetékes engedélyező hatósága akkor ad ki működési engedélyt egy adott vállalkozás részére, ha: (...) f) a vállalat több mint 50 %-a a tagállamok és/vagy azok állampolgárai tulajdonában van, és az a tagállamok és/vagy azok állampolgárai tényleges ellenőrzése alatt áll, akár közvetlen, akár közvetett módon egy vagy több közvetítő vállalaton keresztül, kivéve ha erre harmadik országgal kötött olyan megállapodás vonatkozik, amelyben a Közösség részes fél.” |
| --- | --- |

3.

A rendelet meghatározza az uniós fuvarozói működési engedély megszerzésének feltételeit, és ezen belül az állampolgárságra vonatkozó követelményt. A rendelet 4. cikke kimondja, hogy „valamely tagállam illetékes engedélyező hatósága akkor ad ki működési engedélyt egy adott vállalkozás részére, ha: (...) f) a vállalat több mint 50 %-a a tagállamok és/vagy azok állampolgárai tulajdonában van, és az a tagállamok és/vagy azok állampolgárai tényleges ellenőrzése alatt áll, akár közvetlen, akár közvetett módon egy vagy több közvetítő vállalaton keresztül, kivéve ha erre harmadik országgal kötött olyan megállapodás vonatkozik, amelyben a Közösség részes fél.”

| 4. | Az említett két tényező, azaz a tagállamok vagy azok állampolgárai általi, 50 %-os mértéket meghaladó tulajdonlás, valamint tényleges ellenőrzés egymástól elkülönülő, kumulatív tényezők, vagyis mindkettőnek mindenkor teljesülnie kell. |
| --- | --- |

4.

Az említett két tényező, azaz a tagállamok vagy azok állampolgárai általi, 50 %-os mértéket meghaladó tulajdonlás, valamint tényleges ellenőrzés egymástól elkülönülő, kumulatív tényezők, vagyis mindkettőnek mindenkor teljesülnie kell.

| 5. | Harmadik országok és állampolgáraik nem jogosultak arra, hogy kezükben legyen egy uniós fuvarozó többségi tulajdona vagy tényleges ellenőrzése, kivéve, ha az érintett harmadik országgal az EU másképp állapodott meg, azaz a felek megfelelő módon (általában kölcsönösen) enyhítettek a tulajdonlási és tényleges ellenőrzési követelményeken. Ha egy fuvarozó már nem áll valamely tagállamnak és/vagy egy tagállam állampolgárainak (többségi) tulajdonában vagy tényleges ellenőrzése alatt, akkor nem jogosult arra, hogy élvezze az uniós légiközlekedési piac liberalizációjából fakadó előnyöket. |
| --- | --- |

5.

Harmadik országok és állampolgáraik nem jogosultak arra, hogy kezükben legyen egy uniós fuvarozó többségi tulajdona vagy tényleges ellenőrzése, kivéve, ha az érintett harmadik országgal az EU másképp állapodott meg, azaz a felek megfelelő módon (általában kölcsönösen) enyhítettek a tulajdonlási és tényleges ellenőrzési követelményeken. Ha egy fuvarozó már nem áll valamely tagállamnak és/vagy egy tagállam állampolgárainak (többségi) tulajdonában vagy tényleges ellenőrzése alatt, akkor nem jogosult arra, hogy élvezze az uniós légiközlekedési piac liberalizációjából fakadó előnyöket.

| 6. | Annak ellenőrzése, hogy a tulajdonlással és az ellenőrzéssel kapcsolatos rendelkezések teljesülnek-e, elsősorban az illetékes engedélyező hatóság feladata, mivel ez az a tagállami hatóság, amely jogosult arra, hogy a rendelet II. fejezetével összhangban a működési engedélyeket kibocsássa, megtagadja, visszavonja vagy felfüggessze (a rendelet 2. cikkének (2) bekezdése). Azonban a megszerzett információk alapján maga a Bizottság is elvégezheti az értékelést, és dönthet úgy, hogy felkéri az illetékes engedélyező hatóságot, hogy tegye meg a megfelelő korrekciós intézkedéseket, illetve függessze fel vagy vonja vissza a működési engedélyt (a rendelet 15. cikkének (3) bekezdése). |
| --- | --- |

6.

Annak ellenőrzése, hogy a tulajdonlással és az ellenőrzéssel kapcsolatos rendelkezések teljesülnek-e, elsősorban az illetékes engedélyező hatóság feladata, mivel ez az a tagállami hatóság, amely jogosult arra, hogy a rendelet II. fejezetével összhangban a működési engedélyeket kibocsássa, megtagadja, visszavonja vagy felfüggessze (a rendelet 2. cikkének (2) bekezdése). Azonban a megszerzett információk alapján maga a Bizottság is elvégezheti az értékelést, és dönthet úgy, hogy felkéri az illetékes engedélyező hatóságot, hogy tegye meg a megfelelő korrekciós intézkedéseket, illetve függessze fel vagy vonja vissza a működési engedélyt (a rendelet 15. cikkének (3) bekezdése).

| 7. | A működési engedély megszerzésére vonatkozó, a tulajdonlással és az ellenőrzéssel kapcsolatos, állampolgársági kritériumokon alapuló követelmények nem csak az uniós jogban léteznek, hanem azokat gyakran alkalmazzák a nemzetközi légi közlekedési ágazatban. Ilyen követelmények általában a kétoldalú légi közlekedési megállapodásokban is szerepelnek, és a forgalmi jogok megadásának feltételét képezik. Jelenleg az ilyen követelmények célja elsősorban annak biztosítása, hogy a vonatkozó megállapodások alapján kölcsönösen biztosított forgalmi jogok használata valóban a részt vevő felek javát szolgálja, és azokat a megállapodásban nem részes országok vállalkozásai (3) se közvetlenül, se leányvállalatokon keresztül ne tudják gyakorolni. A követelmények ezenfelül megakadályozzák, hogy az ilyen vállalkozások egy államon vagy államcsoporton belül teljes egészében az adott államban vagy államcsoportban letelepedett leányvállalataikon keresztül nyújtsák szolgáltatásaikat. |
| --- | --- |

7.

A működési engedély megszerzésére vonatkozó, a tulajdonlással és az ellenőrzéssel kapcsolatos, állampolgársági kritériumokon alapuló követelmények nem csak az uniós jogban léteznek, hanem azokat gyakran alkalmazzák a nemzetközi légi közlekedési ágazatban. Ilyen követelmények általában a kétoldalú légi közlekedési megállapodásokban is szerepelnek, és a forgalmi jogok megadásának feltételét képezik. Jelenleg az ilyen követelmények célja elsősorban annak biztosítása, hogy a vonatkozó megállapodások alapján kölcsönösen biztosított forgalmi jogok használata valóban a részt vevő felek javát szolgálja, és azokat a megállapodásban nem részes országok vállalkozásai (3) se közvetlenül, se leányvállalatokon keresztül ne tudják gyakorolni. A követelmények ezenfelül megakadályozzák, hogy az ilyen vállalkozások egy államon vagy államcsoporton belül teljes egészében az adott államban vagy államcsoportban letelepedett leányvállalataikon keresztül nyújtsák szolgáltatásaikat.

| 8. | A Bizottság 2015. december 7-én európai légiközlekedési stratégiát fogadott el, amelynek célja annak biztosítása, hogy az EU légiközlekedési ágazata versenyképes maradjon, és kiaknázhassa a gyorsan változó és fejlődő globális gazdaság és légiközlekedési piac nyújtotta lehetőségeket (4). |
| --- | --- |

8.

A Bizottság 2015. december 7-én európai légiközlekedési stratégiát fogadott el, amelynek célja annak biztosítása, hogy az EU légiközlekedési ágazata versenyképes maradjon, és kiaknázhassa a gyorsan változó és fejlődő globális gazdaság és légiközlekedési piac nyújtotta lehetőségeket (4).

| 9. | A légi közlekedési stratégia megállapította, hogy a tulajdonlásra és az ellenőrzésre vonatkozó rendelkezés tekintetében világosabbá kell tenni a beruházók és a légi fuvarozók számára a rendelet alkalmazását. A Bizottság – a tagállamok és más érdekelt felek által több alkalommal kifejezett kéréssel összhangban – úgy határozott, hogy a szóban forgó rendelkezés alkalmazásáról értelmező iránymutatásokat fogad el. |
| --- | --- |

9.

A légi közlekedési stratégia megállapította, hogy a tulajdonlásra és az ellenőrzésre vonatkozó rendelkezés tekintetében világosabbá kell tenni a beruházók és a légi fuvarozók számára a rendelet alkalmazását. A Bizottság – a tagállamok és más érdekelt felek által több alkalommal kifejezett kéréssel összhangban – úgy határozott, hogy a szóban forgó rendelkezés alkalmazásáról értelmező iránymutatásokat fogad el.

| 10. | Az elmúlt években a Bizottság – a rendelet 4. cikkének f) pontjában szereplő követelményeknek való megfelelés megállapítása céljából – több olyan esetet is megvizsgált, amikor egy harmadik országbeli (azaz nem uniós) befektető jelentős érdekeltséget szerzett egy uniós fuvarozóban. |
| --- | --- |

10.

Az elmúlt években a Bizottság – a rendelet 4. cikkének f) pontjában szereplő követelményeknek való megfelelés megállapítása céljából – több olyan esetet is megvizsgált, amikor egy harmadik országbeli (azaz nem uniós) befektető jelentős érdekeltséget szerzett egy uniós fuvarozóban.

| 11. | A Bizottság csupán egy hivatalos határozatot fogadott el a tulajdonlásra és az ellenőrzésre vonatkozó rendelkezések betartására vonatkozóan, méghozzá a Swissair által a Sabena légitársaságban eszközölt beruházást követően (a továbbiakban: a Swissair/Sabena határozat (5)). Ezt a határozatot a légifuvarozók engedélyezéséről szóló, 1992. július 23-i 2407/92/EGK tanácsi rendelet (6) (a továbbiakban: a 2407/92/EGK rendelet) alapján fogadták el, amely a rendelet elődje. A Bizottság megállapította, hogy a belga állam és a Swissair közötti megállapodás értelmében a Sabena eleget tett a 2407/92/EGK rendeletben előírt, a tulajdonlásra és az ellenőrzésre vonatkozó követelményeknek. A Bizottság úgy vélte, hogy a tulajdonlásra és a tényleges ellenőrzésre vonatkozó kritériumokat a 2407/92/EGK rendelet általános összefüggésében kell értelmezni és alkalmazni. Ezen belül is minden egyes esetet az uniós légi közlekedési ágazat érdekeinek védelmére irányuló célkitűzés fényében kell értékelni, ami többek között azt foglalja magában, hogy a harmadik országokból származó vállalatok számára nem szabad lehetővé tenni, hogy egyoldalúan teljes mértékben élvezhessék az Unió liberalizált légi közlekedési belső piaca nyújtotta előnyöket. Más szóval, az ilyen társaságok csak a rendeletben meghatározott tulajdonlási és ellenőrzési korlátok között, egy uniós fuvarozóban szerzett részesedés útján részesülhetnek a belső piac előnyeiből. |
| --- | --- |

11.

A Bizottság csupán egy hivatalos határozatot fogadott el a tulajdonlásra és az ellenőrzésre vonatkozó rendelkezések betartására vonatkozóan, méghozzá a Swissair által a Sabena légitársaságban eszközölt beruházást követően (a továbbiakban: a Swissair/Sabena határozat (5)). Ezt a határozatot a légifuvarozók engedélyezéséről szóló, 1992. július 23-i 2407/92/EGK tanácsi rendelet (6) (a továbbiakban: a 2407/92/EGK rendelet) alapján fogadták el, amely a rendelet elődje. A Bizottság megállapította, hogy a belga állam és a Swissair közötti megállapodás értelmében a Sabena eleget tett a 2407/92/EGK rendeletben előírt, a tulajdonlásra és az ellenőrzésre vonatkozó követelményeknek. A Bizottság úgy vélte, hogy a tulajdonlásra és a tényleges ellenőrzésre vonatkozó kritériumokat a 2407/92/EGK rendelet általános összefüggésében kell értelmezni és alkalmazni. Ezen belül is minden egyes esetet az uniós légi közlekedési ágazat érdekeinek védelmére irányuló célkitűzés fényében kell értékelni, ami többek között azt foglalja magában, hogy a harmadik országokból származó vállalatok számára nem szabad lehetővé tenni, hogy egyoldalúan teljes mértékben élvezhessék az Unió liberalizált légi közlekedési belső piaca nyújtotta előnyöket. Más szóval, az ilyen társaságok csak a rendeletben meghatározott tulajdonlási és ellenőrzési korlátok között, egy uniós fuvarozóban szerzett részesedés útján részesülhetnek a belső piac előnyeiből.

| 12. | A Bizottság továbbá kijelentette, hogy „egy harmadik országbeli légi fuvarozó által egy közösségi fuvarozóban eszközölt jelentős beruházás következményeinek értékelésekor figyelembe kell venni azt a tágabb összefüggést is, amelyben ez a beruházás zajlik, és különösen a Közösségnek a szóban forgó harmadik országgal fennálló légiközlekedési kapcsolatait” (7). Ebben a konkrét esetben a tágabb összefüggést a Közösség és Svájc között zajló azon tárgyalások képezték, amelyek célja a tulajdonlásra és az ellenőrzésre vonatkozó meglévő korlátozások kölcsönös alapon történő megszüntetése volt. E tágabb összefüggésre tekintettel a Bizottság úgy vélte, hogy a belga állam és a Swissair között létrejött megállapodások „alapvetően átmeneti jellegűek” (8). |
| --- | --- |

12.

A Bizottság továbbá kijelentette, hogy „egy harmadik országbeli légi fuvarozó által egy közösségi fuvarozóban eszközölt jelentős beruházás következményeinek értékelésekor figyelembe kell venni azt a tágabb összefüggést is, amelyben ez a beruházás zajlik, és különösen a Közösségnek a szóban forgó harmadik országgal fennálló légiközlekedési kapcsolatait” (7). Ebben a konkrét esetben a tágabb összefüggést a Közösség és Svájc között zajló azon tárgyalások képezték, amelyek célja a tulajdonlásra és az ellenőrzésre vonatkozó meglévő korlátozások kölcsönös alapon történő megszüntetése volt. E tágabb összefüggésre tekintettel a Bizottság úgy vélte, hogy a belga állam és a Swissair között létrejött megállapodások „alapvetően átmeneti jellegűek” (8).

| 13. | Ezen iránymutatás célja, hogy – a Bizottság által az elmúlt évek során végzett értékelések során szerzett tapasztalatok alapján – útmutatást nyújtson annak értékeléséhez, hogy egy működési engedélyt kérelmező vagy működési engedéllyel rendelkező vállalkozás megfelel-e a rendelet tulajdonlásra és ellenőrzésre vonatkozó rendelkezésének. Figyelembe veszi továbbá a Swissair/Sabena határozatban elvégzett elemzést, valamint az illetékes engedélyező hatóságok által nemzeti szinten kialakított bevált módszereket. Ez az iránymutatás arról szól, hogy a Bizottság e kérdéssel kapcsolatban hogyan értelmezi a rendeletet, és álláspontja szerint hogyan kell azt alkalmazni. Az iránymutatás nem teremt új jogi kötelezettségeket, és nem érinti az Európai Unió Bíróságának a kötelező érvényű jogi értelmezésre vonatkozó hatáskörét. |
| --- | --- |

13.

Ezen iránymutatás célja, hogy – a Bizottság által az elmúlt évek során végzett értékelések során szerzett tapasztalatok alapján – útmutatást nyújtson annak értékeléséhez, hogy egy működési engedélyt kérelmező vagy működési engedéllyel rendelkező vállalkozás megfelel-e a rendelet tulajdonlásra és ellenőrzésre vonatkozó rendelkezésének. Figyelembe veszi továbbá a Swissair/Sabena határozatban elvégzett elemzést, valamint az illetékes engedélyező hatóságok által nemzeti szinten kialakított bevált módszereket. Ez az iránymutatás arról szól, hogy a Bizottság e kérdéssel kapcsolatban hogyan értelmezi a rendeletet, és álláspontja szerint hogyan kell azt alkalmazni. Az iránymutatás nem teremt új jogi kötelezettségeket, és nem érinti az Európai Unió Bíróságának a kötelező érvényű jogi értelmezésre vonatkozó hatáskörét.

2.   ELJÁRÁSI SZEMPONTOK

| 14. | A rendelet II. fejezete rendelkezéseket tartalmaz a működési engedéllyel kapcsolatban. A rendelet 3. cikkének (2) bekezdése kimondja, hogy „az illetékes engedélyező hatóság nem ad ki, illetve nem tart érvényben működési engedélyeket, ha az e fejezetben foglalt követelményeket nem teljesítik”. Az engedély megszerzéséhez és fenntartásához teljesítendő követelmények közé tartozik – egyebek mellett – a tagállamok vagy állampolgáraik általi tulajdonlás és tényleges ellenőrzés. Annak ellenőrzése, hogy e követelmény (az azt alkotó két tényező tekintetében) teljesül-e, elsősorban azon illetékes engedélyező hatóság feladata, amely a légi fuvarozó működési engedélyét kiadja. |
| --- | --- |

14.

A rendelet II. fejezete rendelkezéseket tartalmaz a működési engedéllyel kapcsolatban. A rendelet 3. cikkének (2) bekezdése kimondja, hogy „az illetékes engedélyező hatóság nem ad ki, illetve nem tart érvényben működési engedélyeket, ha az e fejezetben foglalt követelményeket nem teljesítik”. Az engedély megszerzéséhez és fenntartásához teljesítendő követelmények közé tartozik – egyebek mellett – a tagállamok vagy állampolgáraik általi tulajdonlás és tényleges ellenőrzés. Annak ellenőrzése, hogy e követelmény (az azt alkotó két tényező tekintetében) teljesül-e, elsősorban azon illetékes engedélyező hatóság feladata, amely a légi fuvarozó működési engedélyét kiadja.

| 15. | A rendelet 8. cikkének (2) bekezdése értelmében „az illetékes engedélyező hatóság szigorúan felügyeli az e fejezet követelményeinek való megfelelést”. A rendelet 8. cikkének (7) bekezdése kimondja, hogy: „az általuk engedélyezett közösségi légi fuvarozókkal kapcsolatosan az illetékes engedélyező hatóságoknak kell dönteniük arról, hogy a közösségi légi fuvarozó jogi helyzetére kiható, egy vagy több tényezőben bekövetkező változás esetén, különösen egyesülés vagy felvásárlás esetén, a működési engedélyt ismételten be kell-e nyújtani jóváhagyásra”. A 8. cikk (5) bekezdése értelmében az uniós légi fuvarozók e változásokról kötelesek előzetesen értesíteni az illetékes engedélyező hatóságot. |
| --- | --- |

15.

A rendelet 8. cikkének (2) bekezdése értelmében „az illetékes engedélyező hatóság szigorúan felügyeli az e fejezet követelményeinek való megfelelést”. A rendelet 8. cikkének (7) bekezdése kimondja, hogy: „az általuk engedélyezett közösségi légi fuvarozókkal kapcsolatosan az illetékes engedélyező hatóságoknak kell dönteniük arról, hogy a közösségi légi fuvarozó jogi helyzetére kiható, egy vagy több tényezőben bekövetkező változás esetén, különösen egyesülés vagy felvásárlás esetén, a működési engedélyt ismételten be kell-e nyújtani jóváhagyásra”. A 8. cikk (5) bekezdése értelmében az uniós légi fuvarozók e változásokról kötelesek előzetesen értesíteni az illetékes engedélyező hatóságot.

| 16. | Előfordulhat, hogy az illetékes engedélyező hatóságnak úgy kell egy engedély iránti kérelmet elbírálnia (vagy egy meglévő engedély vizsgálatát elvégeznie), hogy egy másik, az ügyben érintett vállalkozással azonos csoporthoz tartozó vállalkozás már rendelkezik egy másik illetékes engedélyező hatóság által kibocsátott működési engedéllyel. Az ilyen esettel foglalkozó hatóságnak megfelelően figyelembe kell vennie a másik hatóság által végzett értékelést, különösen akkor, ha a vonatkozó tulajdonosi szerkezet azonos. A hatóság azonban a rendelet II. fejezetének rendelkezéseivel összhangban maga is köteles az ügyet érdemben megvizsgálni. A helyes eljárás ilyenkor az, hogy ha egy hatóságnak kétségei vagy kérdései vannak a korábbi értékeléssel kapcsolatban, felveszi a kapcsolatot a másik érintett hatósággal annak érdekében, hogy attól bővebb információt kérjen vagy azzal az ügyet megvitassa. |
| --- | --- |

16.

Előfordulhat, hogy az illetékes engedélyező hatóságnak úgy kell egy engedély iránti kérelmet elbírálnia (vagy egy meglévő engedély vizsgálatát elvégeznie), hogy egy másik, az ügyben érintett vállalkozással azonos csoporthoz tartozó vállalkozás már rendelkezik egy másik illetékes engedélyező hatóság által kibocsátott működési engedéllyel. Az ilyen esettel foglalkozó hatóságnak megfelelően figyelembe kell vennie a másik hatóság által végzett értékelést, különösen akkor, ha a vonatkozó tulajdonosi szerkezet azonos. A hatóság azonban a rendelet II. fejezetének rendelkezéseivel összhangban maga is köteles az ügyet érdemben megvizsgálni. A helyes eljárás ilyenkor az, hogy ha egy hatóságnak kétségei vagy kérdései vannak a korábbi értékeléssel kapcsolatban, felveszi a kapcsolatot a másik érintett hatósággal annak érdekében, hogy attól bővebb információt kérjen vagy azzal az ügyet megvitassa.

| 17. | A Bizottság általi vizsgálattal kapcsolatosan a rendelet 15. cikkének (3) bekezdése és a 26. cikkének (2) bekezdése tartalmaz utalást. |
| --- | --- |

17.

A Bizottság általi vizsgálattal kapcsolatosan a rendelet 15. cikkének (3) bekezdése és a 26. cikkének (2) bekezdése tartalmaz utalást.

| 18. | A 15. cikk (3) bekezdése így szól: „Amennyiben a Bizottság [...] úgy találja, hogy a valamely közösségi légi fuvarozónak megadott működési engedély nem felel meg e rendelet előírásainak, továbbítja megállapításait az illetékes engedélyező hatóságnak, amely 15 munkanapon belül megküldi észrevételeit a Bizottságnak.
  Ha a Bizottság az illetékes engedélyező hatóság észrevételeinek vizsgálatát követően fenntartja azon véleményét, hogy a működési engedély nem felel meg az előírásoknak, vagy ha az illetékes engedélyező hatóságtól nem érkezik észrevétel, a Bizottság a 25. cikk (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően döntést hoz az illetékes engedélyező hatóság arra való felkéréséről, hogy tegye meg a megfelelő korrekciós intézkedéseket, vagy függessze fel vagy vonja vissza a működési engedélyt. A döntésben meg kell állapítani a korrekciós intézkedések vagy eljárás illetékes engedélyező hatóság általi végrehajtásának határidejét. Amennyiben a korrekciós intézkedések vagy eljárás végrehajtására ezen határidőn belül nem kerül sor, a közösségi légi fuvarozó nem jogosult [...] [EU-n belüli légi járatok működtetésére]”. |
| --- | --- |

18.

A 15. cikk (3) bekezdése így szól: „Amennyiben a Bizottság [...] úgy találja, hogy a valamely közösségi légi fuvarozónak megadott működési engedély nem felel meg e rendelet előírásainak, továbbítja megállapításait az illetékes engedélyező hatóságnak, amely 15 munkanapon belül megküldi észrevételeit a Bizottságnak.

Ha a Bizottság az illetékes engedélyező hatóság észrevételeinek vizsgálatát követően fenntartja azon véleményét, hogy a működési engedély nem felel meg az előírásoknak, vagy ha az illetékes engedélyező hatóságtól nem érkezik észrevétel, a Bizottság a 25. cikk (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően döntést hoz az illetékes engedélyező hatóság arra való felkéréséről, hogy tegye meg a megfelelő korrekciós intézkedéseket, vagy függessze fel vagy vonja vissza a működési engedélyt. A döntésben meg kell állapítani a korrekciós intézkedések vagy eljárás illetékes engedélyező hatóság általi végrehajtásának határidejét. Amennyiben a korrekciós intézkedések vagy eljárás végrehajtására ezen határidőn belül nem kerül sor, a közösségi légi fuvarozó nem jogosult [...] [EU-n belüli légi járatok működtetésére]”.

| 19. | A rendelet 26. cikkének (2) cikke kimondja, hogy „a Bizottság [...] minden szükséges információt megkérhet a tagállamoktól, amelyek megkönnyítik azt is, hogy az illetékes engedélyező hatóságuk által engedélyezett légi fuvarozók rendelkezésre bocsássák a kért információkat”. |
| --- | --- |

19.

A rendelet 26. cikkének (2) cikke kimondja, hogy „a Bizottság [...] minden szükséges információt megkérhet a tagállamoktól, amelyek megkönnyítik azt is, hogy az illetékes engedélyező hatóságuk által engedélyezett légi fuvarozók rendelkezésre bocsássák a kért információkat”.

3.   BIZONYÍTÁSI TEHER

| 20. | Amint az a 8. cikk (1) bekezdésének második albekezdéséből következik, a 4. cikk f) pontjának, valamint a rendelet egyéb követelményeinek való megfelelés bizonyításának terhét az engedély kiadását kérő vállalkozások viselik. Ugyanez a helyzet akkor is, ha az engedély kiadását követően az illetékes engedélyező hatóságnak oka van ellenőrizni, hogy a követelmények továbbra is teljesülnek-e. |
| --- | --- |

20.

Amint az a 8. cikk (1) bekezdésének második albekezdéséből következik, a 4. cikk f) pontjának, valamint a rendelet egyéb követelményeinek való megfelelés bizonyításának terhét az engedély kiadását kérő vállalkozások viselik. Ugyanez a helyzet akkor is, ha az engedély kiadását követően az illetékes engedélyező hatóságnak oka van ellenőrizni, hogy a követelmények továbbra is teljesülnek-e.

| 21. | Az érdekelt vállalkozásnak kell gondoskodnia arról, hogy elegendő bizonyíték álljon az illetékes engedélyező hatóság rendelkezésére. Ezzel összefüggésben fontos szem előtt tartani, hogy a 10. cikk (1) bekezdése értelmében a hatóság „a lehető legrövidebb időn belül döntést hoz a kérelemről, valamennyi szükséges információ benyújtásától számított legfeljebb három hónapon belül, figyelembe véve minden rendelkezésre álló bizonyítékot.” Ez azt jelenti, hogy – a hatóság jóhiszemű eljárás lefolytatására vonatkozó kötelezettségének sérelme nélkül – a vállalkozásoknak legfőbb érdekükben áll, hogy a lehető legrövidebb időn belül benyújtsák a rendelkezésükre álló bizonyítékokat, hiszen ellenkező esetben engedély iránti kérelmük elutasításra kerülhet. |
| --- | --- |

21.

Az érdekelt vállalkozásnak kell gondoskodnia arról, hogy elegendő bizonyíték álljon az illetékes engedélyező hatóság rendelkezésére. Ezzel összefüggésben fontos szem előtt tartani, hogy a 10. cikk (1) bekezdése értelmében a hatóság „a lehető legrövidebb időn belül döntést hoz a kérelemről, valamennyi szükséges információ benyújtásától számított legfeljebb három hónapon belül, figyelembe véve minden rendelkezésre álló bizonyítékot.” Ez azt jelenti, hogy – a hatóság jóhiszemű eljárás lefolytatására vonatkozó kötelezettségének sérelme nélkül – a vállalkozásoknak legfőbb érdekükben áll, hogy a lehető legrövidebb időn belül benyújtsák a rendelkezésükre álló bizonyítékokat, hiszen ellenkező esetben engedély iránti kérelmük elutasításra kerülhet.

4.   ÁLLAMPOLGÁRSÁG

| 22. | Tagállami állampolgársággal csak természetes személyek rendelkezhetnek. A Bizottság úgy véli, hogy amennyiben egy vállalkozás részben vagy egészben olyan közbenső entitás tulajdonában van és/vagy tényleges ellenőrzése alatt áll, amely nem természetes személy, a rendelet 4. cikke f) pontjának állampolgárságra vonatkozó követelményét úgy kell érteni, hogy azon természetes személyekre vonatkozik, akik ezeket az entitásokat a tulajdonlási és ellenőrzési mechanizmus végső szintjén irányítják és/vagy ténylegesen ellenőrzik. |
| --- | --- |

22.

Tagállami állampolgársággal csak természetes személyek rendelkezhetnek. A Bizottság úgy véli, hogy amennyiben egy vállalkozás részben vagy egészben olyan közbenső entitás tulajdonában van és/vagy tényleges ellenőrzése alatt áll, amely nem természetes személy, a rendelet 4. cikke f) pontjának állampolgárságra vonatkozó követelményét úgy kell érteni, hogy azon természetes személyekre vonatkozik, akik ezeket az entitásokat a tulajdonlási és ellenőrzési mechanizmus végső szintjén irányítják és/vagy ténylegesen ellenőrzik.

| 23. | A rendelet 4. cikkének f) pontja rögzíti, hogy „a vállalat több mint 50 %-a a tagállamok és/vagy azok állampolgárai tulajdonában [kell, hogy legyen], és az a tagállamok és/vagy azok állampolgárai tényleges ellenőrzése alatt [kell, hogy álljon]”. |
| --- | --- |

23.

A rendelet 4. cikkének f) pontja rögzíti, hogy „a vállalat több mint 50 %-a a tagállamok és/vagy azok állampolgárai tulajdonában [kell, hogy legyen], és az a tagállamok és/vagy azok állampolgárai tényleges ellenőrzése alatt [kell, hogy álljon]”.

| 24. | Nehézségek adódhatnak abban az esetben, ha az érintett személyek több állampolgársággal rendelkeznek, illetve ha a tagállami állampolgárság nem az eredeti állampolgárság. Az állampolgárság megszerzésének és elveszítésének feltételeit elviekben az egyes tagállamok határozzák meg. Amint azonban azt az Európai Bíróság állandó ítélkezési gyakorlata (9) is megerősítette, a tagállamoknak az állampolgárságot érintő hatáskörük gyakorlása során tiszteletben kell tartaniuk az uniós jogot. Más szóval, a tagállamok által az állampolgárság megszerzése és elveszítése kapcsán alkalmazott feltételek és eljárások az egyes tagállamok nemzeti jogának hatálya alá tartoznak, amely ugyanakkor tiszteletben tartja az uniós jogot. |
| --- | --- |

24.

Nehézségek adódhatnak abban az esetben, ha az érintett személyek több állampolgársággal rendelkeznek, illetve ha a tagállami állampolgárság nem az eredeti állampolgárság. Az állampolgárság megszerzésének és elveszítésének feltételeit elviekben az egyes tagállamok határozzák meg. Amint azonban azt az Európai Bíróság állandó ítélkezési gyakorlata (9) is megerősítette, a tagállamoknak az állampolgárságot érintő hatáskörük gyakorlása során tiszteletben kell tartaniuk az uniós jogot. Más szóval, a tagállamok által az állampolgárság megszerzése és elveszítése kapcsán alkalmazott feltételek és eljárások az egyes tagállamok nemzeti jogának hatálya alá tartoznak, amely ugyanakkor tiszteletben tartja az uniós jogot.

| 25. | A tagállamoknak az állampolgárság odaítélésére vonatkozó előjogukat a többi tagállammal és az EU-val való lojális együttműködés szellemében kell gyakorolniuk (az EUSZ 4. cikkének (3) bekezdése). Ennek során figyelembe kell venni a nemzetközi jog által előírt normákat és kötelezettségeket, valamint azokat a kritériumokat, amelyekre a tagállamok hagyományosan az állampolgárságra vonatkozó jogszabályaikat építik. Az említett alapelvek értelmében elengedhetetlen a kérelmező és az ország vagy annak állampolgárai közötti tényleges kapcsolat. |
| --- | --- |

25.

A tagállamoknak az állampolgárság odaítélésére vonatkozó előjogukat a többi tagállammal és az EU-val való lojális együttműködés szellemében kell gyakorolniuk (az EUSZ 4. cikkének (3) bekezdése). Ennek során figyelembe kell venni a nemzetközi jog által előírt normákat és kötelezettségeket, valamint azokat a kritériumokat, amelyekre a tagállamok hagyományosan az állampolgárságra vonatkozó jogszabályaikat építik. Az említett alapelvek értelmében elengedhetetlen a kérelmező és az ország vagy annak állampolgárai közötti tényleges kapcsolat.

5.   TULAJDONLÁS

5.1.   Általános megközelítés

| 26. | A tulajdonlás vonatkozásában a rendelet 4. cikkének f) pontja rögzíti, hogy az illetékes engedélyező hatóság akkor ad ki működési engedélyt egy adott vállalkozás részére, ha: „a vállalat több mint 50 %-a a tagállamok és/vagy azok állampolgárai tulajdonában van”. |
| --- | --- |

26.

A tulajdonlás vonatkozásában a rendelet 4. cikkének f) pontja rögzíti, hogy az illetékes engedélyező hatóság akkor ad ki működési engedélyt egy adott vállalkozás részére, ha: „a vállalat több mint 50 %-a a tagállamok és/vagy azok állampolgárai tulajdonában van”.

| 27. | A Bizottság álláspontja szerint ez a tulajdonlással kapcsolatos követelmény akkor tekinthető teljesítettnek, ha az érintett vállalkozás tőkéjének legalább 50 %-a plusz egy darab részvény valamely tagállam és/vagy egy tagállami állampolgár tulajdonában van. |
| --- | --- |

27.

A Bizottság álláspontja szerint ez a tulajdonlással kapcsolatos követelmény akkor tekinthető teljesítettnek, ha az érintett vállalkozás tőkéjének legalább 50 %-a plusz egy darab részvény valamely tagállam és/vagy egy tagállami állampolgár tulajdonában van.

| 28. | Ebben az összefüggésben a Bizottság a tőkét a vállalkozások saját tőkéjeként értelmezi. Ezért a tulajdonlásra vonatkozó követelmény teljesülésének értékelése során döntő fontosságú annak meghatározása, hogy a vállalkozás mely tőkéje minősül saját tőkének. |
| --- | --- |

28.

Ebben az összefüggésben a Bizottság a tőkét a vállalkozások saját tőkéjeként értelmezi. Ezért a tulajdonlásra vonatkozó követelmény teljesülésének értékelése során döntő fontosságú annak meghatározása, hogy a vállalkozás mely tőkéje minősül saját tőkének.

| 29. | A Sabena/Swissair-ügyben hozott határozatában a Bizottság hangsúlyozta, hogy az, hogy egy adott típusú tőke saját tőkének minősül-e, csak eseti alapon, minden lényeges körülmény figyelembevételével ítélhető meg. Ha azonban a tőke az alábbi két jog egyikével sem ruházza fel a birtokosát érzékelhető mértékben, akkor azt a vállalkozás tulajdonlási helyzetének a 4. cikk f) pontja szerinti meghatározásakor általában figyelmen kívül kell hagyni:






  a) | a vállalkozás működését érintő döntéshozatalban való részvétel joga; és |
| --- | --- | --- |

29.

A Sabena/Swissair-ügyben hozott határozatában a Bizottság hangsúlyozta, hogy az, hogy egy adott típusú tőke saját tőkének minősül-e, csak eseti alapon, minden lényeges körülmény figyelembevételével ítélhető meg. Ha azonban a tőke az alábbi két jog egyikével sem ruházza fel a birtokosát érzékelhető mértékben, akkor azt a vállalkozás tulajdonlási helyzetének a 4. cikk f) pontja szerinti meghatározásakor általában figyelmen kívül kell hagyni:

a)

a vállalkozás működését érintő döntéshozatalban való részvétel joga; és

| b) | a vállalkozás fennmaradó nyereségéből vagy – felszámolás esetén – minden egyéb kötelezettség teljesítése után fennmaradó eszközeiből való részesedés megszerzésének joga (más szóval a részesedés tükrözi a szokásos üzletmenettel járó kockázatokat és előnyöket). |
| --- | --- |

b)

a vállalkozás fennmaradó nyereségéből vagy – felszámolás esetén – minden egyéb kötelezettség teljesítése után fennmaradó eszközeiből való részesedés megszerzésének joga (más szóval a részesedés tükrözi a szokásos üzletmenettel járó kockázatokat és előnyöket).

| 30. | Noha az illetékes engedélyező hatóságnak minden esetben részletesen elemeznie kell az összetett struktúrákat, a Bizottság úgy véli, hogy különösen a következő tényezők felmerülése esetén van szükség részletes elemzésre:






  a) | különféle értékű és különféle jellemzőkkel rendelkező részvénytípusok megléte; |
| --- | --- | --- |

30.

Noha az illetékes engedélyező hatóságnak minden esetben részletesen elemeznie kell az összetett struktúrákat, a Bizottság úgy véli, hogy különösen a következő tényezők felmerülése esetén van szükség részletes elemzésre:

a)

különféle értékű és különféle jellemzőkkel rendelkező részvénytípusok megléte;

| b) | olyan warrantok vagy opciók megléte, amelyek miatt előfordulhat, hogy valamely részvénytípus esetében a „saját tőkéhez” kapcsolódó jogok nem gyakorolhatók hatékonyan (10); |
| --- | --- |

b)

olyan warrantok vagy opciók megléte, amelyek miatt előfordulhat, hogy valamely részvénytípus esetében a „saját tőkéhez” kapcsolódó jogok nem gyakorolhatók hatékonyan (10);

| c) | olyan intézményi befektetők megléte, amelyek esetében a 44. ponttal összhangban a végső tényleges tulajdonost nem lehet könnyen azonosítani. |
| --- | --- |

c)

olyan intézményi befektetők megléte, amelyek esetében a 44. ponttal összhangban a végső tényleges tulajdonost nem lehet könnyen azonosítani.

| 31. | Amint az a 22. pontból kitűnik, a Bizottság úgy véli, hogy egy olyan vállalkozásban való tulajdonlást, amelynek részvényei egy másik jogalany (nem természetes személy, a továbbiakban: közvetítő szervezet) tulajdonában állnak, az említett másik jogalany részvényeit birtokló személyek állampolgárságának (vagy államok kilétének) fényében kell értékelni. |
| --- | --- |

31.

Amint az a 22. pontból kitűnik, a Bizottság úgy véli, hogy egy olyan vállalkozásban való tulajdonlást, amelynek részvényei egy másik jogalany (nem természetes személy, a továbbiakban: közvetítő szervezet) tulajdonában állnak, az említett másik jogalany részvényeit birtokló személyek állampolgárságának (vagy államok kilétének) fényében kell értékelni.

| 32. | Ebben az összefüggésben a 22–24. pontban kifejtett megfontolások ugyanúgy vonatkoznak a közvetítő szervezetben birtokolt részvényekre. |
| --- | --- |

32.

Ebben az összefüggésben a 22–24. pontban kifejtett megfontolások ugyanúgy vonatkoznak a közvetítő szervezetben birtokolt részvényekre.

| 33. | Konkrét problémák merülhetnek fel akkor, ha mind az uniós részvényesek által a közvetítő szervezetben birtokolt részesedés, mind pedig az utóbbi által a légi fuvarozóban szerzett részesedés az adott részvények kevesebb mint 100 % teszi ki. |
| --- | --- |

33.

Konkrét problémák merülhetnek fel akkor, ha mind az uniós részvényesek által a közvetítő szervezetben birtokolt részesedés, mind pedig az utóbbi által a légi fuvarozóban szerzett részesedés az adott részvények kevesebb mint 100 % teszi ki.

| 34. | Erre a következő eset szolgálhat például: Az „A” vállalat 55 %-a uniós részvényesek tulajdonában van (a fennmaradó részt harmadik országok vagy harmadik országok állampolgárai – a továbbiakban: harmadik országbeli részvényesek – tulajdonolják), és az „A” vállalat 60 %-ban tulajdonosa a „B” fuvarozónak, a „B” fuvarozóban való fennmaradó 40 % pedig harmadik országbeli részvényesek tulajdonát képezi. |
| --- | --- |

34.

Erre a következő eset szolgálhat például: Az „A” vállalat 55 %-a uniós részvényesek tulajdonában van (a fennmaradó részt harmadik országok vagy harmadik országok állampolgárai – a továbbiakban: harmadik országbeli részvényesek – tulajdonolják), és az „A” vállalat 60 %-ban tulajdonosa a „B” fuvarozónak, a „B” fuvarozóban való fennmaradó 40 % pedig harmadik országbeli részvényesek tulajdonát képezi.

| 35. | Ebben az esetben az a kérdés merül fel, hogy „a vállalat több mint 50 %-a” uniós részvényesek tulajdonában van-e. |
| --- | --- |

35.

Ebben az esetben az a kérdés merül fel, hogy „a vállalat több mint 50 %-a” uniós részvényesek tulajdonában van-e.

| 36. | Amint az a 28. pontban kifejtésre került, a „tulajdonlás” a vállalkozás működését befolyásoló döntésekben való részvételi jogot, valamint vagyoni jogokat jelent, nevezetesen a vállalkozás fennmaradó nyereségéből vagy – felszámolás esetén – minden egyéb kötelezettség teljesítése után fennmaradó eszközeiből való részesedés jogát. |
| --- | --- |

36.

Amint az a 28. pontban kifejtésre került, a „tulajdonlás” a vállalkozás működését befolyásoló döntésekben való részvételi jogot, valamint vagyoni jogokat jelent, nevezetesen a vállalkozás fennmaradó nyereségéből vagy – felszámolás esetén – minden egyéb kötelezettség teljesítése után fennmaradó eszközeiből való részesedés jogát.

| 37. | Ami a vállalkozás működését befolyásoló döntésekben való részvétel jogát illeti, a fent leírthoz hasonló helyzeteket általában úgy kell tekinteni, hogy megfelelnek a rendelet 4. cikke f) pontjának, feltételezve, hogy az összes érintett részvényhez azonos szavazati jogok tartoznak, és nincsenek olyan külön rendelkezések, amelyek megakadályozzák az uniós részvényeseket abban, hogy befolyásolják azokat a szavazatokat, amelyeket többségi részesedésének köszönhetően az „A” vállalat a „B” vállalat tekintetében gyakorol. |
| --- | --- |

37.

Ami a vállalkozás működését befolyásoló döntésekben való részvétel jogát illeti, a fent leírthoz hasonló helyzeteket általában úgy kell tekinteni, hogy megfelelnek a rendelet 4. cikke f) pontjának, feltételezve, hogy az összes érintett részvényhez azonos szavazati jogok tartoznak, és nincsenek olyan külön rendelkezések, amelyek megakadályozzák az uniós részvényeseket abban, hogy befolyásolják azokat a szavazatokat, amelyeket többségi részesedésének köszönhetően az „A” vállalat a „B” vállalat tekintetében gyakorol.

| 38. | A vagyoni jogok tekintetében figyelembe kell venni azt a tényt, hogy még abban az esetben is, ha az adott fuvarozó részvényei közvetlenül uniós részvényesek tulajdonában vannak, és a tulajdonlás nem közvetítő szervezeten keresztül valósul meg, az ilyen jogokra egyedi belső szabályok vonatkozhatnak. Ilyen lehet az, ha az uniós részvényesekkel szemben a harmadik országbeli részvényesek előnyöket élveznek. Amint az a Swissair/Sabena határozat kapcsán kifejtésre került, az ilyen helyzetek nem jelentik szükségszerűen azt, hogy a rendelet 4. cikkének f) pontja nem teljesül, feltéve, hogy a szóban forgó (vagyoni) jogok „érzékelhető mértékben” illetik az uniós részvényest. |
| --- | --- |

38.

A vagyoni jogok tekintetében figyelembe kell venni azt a tényt, hogy még abban az esetben is, ha az adott fuvarozó részvényei közvetlenül uniós részvényesek tulajdonában vannak, és a tulajdonlás nem közvetítő szervezeten keresztül valósul meg, az ilyen jogokra egyedi belső szabályok vonatkozhatnak. Ilyen lehet az, ha az uniós részvényesekkel szemben a harmadik országbeli részvényesek előnyöket élveznek. Amint az a Swissair/Sabena határozat kapcsán kifejtésre került, az ilyen helyzetek nem jelentik szükségszerűen azt, hogy a rendelet 4. cikkének f) pontja nem teljesül, feltéve, hogy a szóban forgó (vagyoni) jogok „érzékelhető mértékben” illetik az uniós részvényest.

| 39. | Ugyanezeket az elveket kell alkalmazni akkor is, amikor a vagyoni jogokat befolyásolja az a tény, hogy az uniós részvényesek egy közvetítő szervezeten keresztül tulajdonolják az adott fuvarozót, és az egyes szakaszokban a tulajdonosi részesedés a részvénytőke kevesebb mint 100 % teszi ki. |
| --- | --- |

39.

Ugyanezeket az elveket kell alkalmazni akkor is, amikor a vagyoni jogokat befolyásolja az a tény, hogy az uniós részvényesek egy közvetítő szervezeten keresztül tulajdonolják az adott fuvarozót, és az egyes szakaszokban a tulajdonosi részesedés a részvénytőke kevesebb mint 100 % teszi ki.

| 40. | Amennyiben a fenti példában a „B” fuvarozó által kiosztott nyereség, valamint felszámolás esetén a fennmaradó eszközökből származó bevétel az uniós részvényeseket a hígított részvényekkel arányosan illeti meg (az „A” vállalat és a „B” fuvarozó összes részvénye azonos osztályba tartozik), a rendelet 4. cikke f) pontjának alkalmazásában a vagyoni jogok továbbra is megfelelőnek tekinthetők. |
| --- | --- |

40.

Amennyiben a fenti példában a „B” fuvarozó által kiosztott nyereség, valamint felszámolás esetén a fennmaradó eszközökből származó bevétel az uniós részvényeseket a hígított részvényekkel arányosan illeti meg (az „A” vállalat és a „B” fuvarozó összes részvénye azonos osztályba tartozik), a rendelet 4. cikke f) pontjának alkalmazásában a vagyoni jogok továbbra is megfelelőnek tekinthetők.

| 41. | Az ehhez hasonló eseteket azonban egyedileg kell kezelni, figyelembe véve minden körülményt és különösen a vonatkozó jogokat és kötelezettségeket érintő rendelkezéseket. |
| --- | --- |

41.

Az ehhez hasonló eseteket azonban egyedileg kell kezelni, figyelembe véve minden körülményt és különösen a vonatkozó jogokat és kötelezettségeket érintő rendelkezéseket.

| 42. | A fenti értékelés elvégzése érdekében az engedélyek jogosultjainak vagy a kérelmezőknek az engedélyező hatóság részére bizonyítékot kell szolgáltatniuk a különböző részvényekhez kapcsolódó jogokról, valamint arról, hogy ki a részvények végső tényleges tulajdonosa. |
| --- | --- |

42.

A fenti értékelés elvégzése érdekében az engedélyek jogosultjainak vagy a kérelmezőknek az engedélyező hatóság részére bizonyítékot kell szolgáltatniuk a különböző részvényekhez kapcsolódó jogokról, valamint arról, hogy ki a részvények végső tényleges tulajdonosa.

5.2.   Tulajdonlási kérdések a tőzsdén jegyzett vállalkozások és az intézményi beruházások esetében

| 43. | A tulajdonlás követelményének értékelésével kapcsolatban különleges kihívások merülhetnek fel a tőzsdén nyilvánosan jegyzett vagy befektetési intézmények tulajdonában lévő vállalkozásokkal kapcsolatban, mivel ezek esetében a részesedések megoszlása napról napra változhat, és a tulajdonlás több szakaszból állhat. A vállalkozásnak minden szakaszban tudnia kell igazolni, hogy a részvények többsége uniós részvényesek tulajdonában van. |
| --- | --- |

43.

A tulajdonlás követelményének értékelésével kapcsolatban különleges kihívások merülhetnek fel a tőzsdén nyilvánosan jegyzett vagy befektetési intézmények tulajdonában lévő vállalkozásokkal kapcsolatban, mivel ezek esetében a részesedések megoszlása napról napra változhat, és a tulajdonlás több szakaszból állhat. A vállalkozásnak minden szakaszban tudnia kell igazolni, hogy a részvények többsége uniós részvényesek tulajdonában van.

| 44. | Amennyiben a részvényeket részvényesi meghatalmazott, vagyonkezelő, alap vagy bármilyen más intézményi befektető birtokolja, a tulajdonlás követelménye teljesítettnek minősülhet, ha a meghatalmazott, a vagyonkezelő vagy más bejegyzett tulajdonos egy tagállam vagy egy tagállam állampolgára. Figyelembe kell venni azonban minden olyan tényezőt, amely arra utal, hogy gazdasági szempontból a tulajdonos, azaz a fent említett jogok végső kedvezményezettje egy másik személy. Ezt mindenekelőtt az ilyen intézményi befektetők által aláírt szerződések vagy egyéb megállapodások határozzák meg. |
| --- | --- |

44.

Amennyiben a részvényeket részvényesi meghatalmazott, vagyonkezelő, alap vagy bármilyen más intézményi befektető birtokolja, a tulajdonlás követelménye teljesítettnek minősülhet, ha a meghatalmazott, a vagyonkezelő vagy más bejegyzett tulajdonos egy tagállam vagy egy tagállam állampolgára. Figyelembe kell venni azonban minden olyan tényezőt, amely arra utal, hogy gazdasági szempontból a tulajdonos, azaz a fent említett jogok végső kedvezményezettje egy másik személy. Ezt mindenekelőtt az ilyen intézményi befektetők által aláírt szerződések vagy egyéb megállapodások határozzák meg.

6.   TÉNYLEGES ELLENŐRZÉS

6.1.   Általános megközelítés

| 45. | A rendelet 4. cikkének f) pontja rögzíti, hogy az illetékes engedélyező hatóság akkor ad ki működési engedélyt egy adott vállalkozás részére, ha: „a vállalat [...] a tagállamok és/vagy azok állampolgárai tényleges ellenőrzése alatt áll”. |
| --- | --- |

45.

A rendelet 4. cikkének f) pontja rögzíti, hogy az illetékes engedélyező hatóság akkor ad ki működési engedélyt egy adott vállalkozás részére, ha: „a vállalat [...] a tagállamok és/vagy azok állampolgárai tényleges ellenőrzése alatt áll”.

| 46. | A tényleges ellenőrzés fogalmát a rendelet 2. cikkének 9. pontja a következőképpen határozza meg:
  „jogosultságok, szerződések, illetve bármely más eszközök alapján létrejött kapcsolat, amely elkülönülten vagy együttesen, és az adott eset jogi és ténybeli körülményeinek figyelembevételével lehetővé teszi döntő befolyás közvetlen vagy közvetett módon való gyakorlását egy vállalkozásban, különösen az alábbiak által:






  a) | egy vállalkozás eszközeinek teljes vagy részleges használati joga; |
| --- | --- | --- |

46.

A tényleges ellenőrzés fogalmát a rendelet 2. cikkének 9. pontja a következőképpen határozza meg:

„jogosultságok, szerződések, illetve bármely más eszközök alapján létrejött kapcsolat, amely elkülönülten vagy együttesen, és az adott eset jogi és ténybeli körülményeinek figyelembevételével lehetővé teszi döntő befolyás közvetlen vagy közvetett módon való gyakorlását egy vállalkozásban, különösen az alábbiak által:

a)

egy vállalkozás eszközeinek teljes vagy részleges használati joga;

| b) | olyan jogosultságok és szerződések, amelyek döntő befolyást biztosítanak egy vállalkozás testületeinek összetételére, szavazására vagy határozataira vonatkozóan, vagy egyébként biztosítanak döntő befolyást a vállalkozás üzletmenetére nézve.” |
| --- | --- |

b)

olyan jogosultságok és szerződések, amelyek döntő befolyást biztosítanak egy vállalkozás testületeinek összetételére, szavazására vagy határozataira vonatkozóan, vagy egyébként biztosítanak döntő befolyást a vállalkozás üzletmenetére nézve.”

| 47. | Amint az a Swissair/Sabena ügyben hozott határozatban is szerepel, ez a rendelkezés azt jelenti, hogy a tagállamok és/vagy azok állampolgárainak helyzetét értékelni kell abból a szempontból, hogy tudják-e az érintett vállalkozás irányítását olyan mértékben befolyásolni, amely meghaladja a harmadik országbeli részvényesek befolyását. Ezen elemzéskor az uniós részvényes rendelkezésére álló, a vállalkozás stratégiai üzleti döntéseinek pozitív befolyásolására alkalmas lehetőségeket kell figyelembe venni. |
| --- | --- |

47.

Amint az a Swissair/Sabena ügyben hozott határozatban is szerepel, ez a rendelkezés azt jelenti, hogy a tagállamok és/vagy azok állampolgárainak helyzetét értékelni kell abból a szempontból, hogy tudják-e az érintett vállalkozás irányítását olyan mértékben befolyásolni, amely meghaladja a harmadik országbeli részvényesek befolyását. Ezen elemzéskor az uniós részvényes rendelkezésére álló, a vállalkozás stratégiai üzleti döntéseinek pozitív befolyásolására alkalmas lehetőségeket kell figyelembe venni.

| 48. | Stratégiai üzleti döntésnek elsősorban a felső vezetés kinevezésére, a költségvetés és/vagy az üzleti terv elfogadására, valamint a fontosabb beruházásokra vagy a piacra jellemző jogokra vonatkozó döntések minősülnek. |
| --- | --- |

48.

Stratégiai üzleti döntésnek elsősorban a felső vezetés kinevezésére, a költségvetés és/vagy az üzleti terv elfogadására, valamint a fontosabb beruházásokra vagy a piacra jellemző jogokra vonatkozó döntések minősülnek.

| 49. | Ebben az összefüggésben először azt kell meghatározni, hogy az ilyen döntések hol és milyen körülmények között kerülnek meghozatalra. Ennek keretében a vállalkozás vállalatirányítását kell elemezni, méghozzá átfogóan szemlélve a vállalkozás működését. |
| --- | --- |

49.

Ebben az összefüggésben először azt kell meghatározni, hogy az ilyen döntések hol és milyen körülmények között kerülnek meghozatalra. Ennek keretében a vállalkozás vállalatirányítását kell elemezni, méghozzá átfogóan szemlélve a vállalkozás működését.

| 50. | Második lépésben a fontos stratégiai üzleti kérdésekkel kapcsolatos döntéshozatal befolyásolására alkalmas egyéb kérdéseket kell figyelembe venni. Ide tartoznak a részvényesi jogok, a pénzügyi kapcsolatok, valamint a vállalkozás és bármely harmadik országbeli részvényes közötti kereskedelmi együttműködés. Az ezen értékelési kritériumokra vonatkozó részletesebb útmutatást az alábbiakban ismertetjük. Nem lehet azonban olyan kimerítő listát összeállítani, amely az egyes ügyekben az elemzés szempontjából potenciálisan releváns összes tényezőt tartalmazza. Ezért a konkrét ügy körülményeitől függően az itt említetteken kívül egyéb elemek is relevánsak lehetnek. |
| --- | --- |

50.

Második lépésben a fontos stratégiai üzleti kérdésekkel kapcsolatos döntéshozatal befolyásolására alkalmas egyéb kérdéseket kell figyelembe venni. Ide tartoznak a részvényesi jogok, a pénzügyi kapcsolatok, valamint a vállalkozás és bármely harmadik országbeli részvényes közötti kereskedelmi együttműködés. Az ezen értékelési kritériumokra vonatkozó részletesebb útmutatást az alábbiakban ismertetjük. Nem lehet azonban olyan kimerítő listát összeállítani, amely az egyes ügyekben az elemzés szempontjából potenciálisan releváns összes tényezőt tartalmazza. Ezért a konkrét ügy körülményeitől függően az itt említetteken kívül egyéb elemek is relevánsak lehetnek.

| 51. | A Swissair/Sabena határozatban kifejtetteknek megfelelően a tényleges ellenőrzést kizárólag a tagállamoknak vagy azok állampolgárainak kell gyakorolniuk. Nyilvánvalóan nem ez a helyzet áll fenn akkor, ha a tagállamok vagy állampolgárjaik csupán vétójoggal rendelkeznek, és nem rendelkeznek olyan jogokkal, amelyek lehetővé teszik számukra az érintett vállalkozás irányításának pozitív befolyásolását. |
| --- | --- |

51.

A Swissair/Sabena határozatban kifejtetteknek megfelelően a tényleges ellenőrzést kizárólag a tagállamoknak vagy azok állampolgárainak kell gyakorolniuk. Nyilvánvalóan nem ez a helyzet áll fenn akkor, ha a tagállamok vagy állampolgárjaik csupán vétójoggal rendelkeznek, és nem rendelkeznek olyan jogokkal, amelyek lehetővé teszik számukra az érintett vállalkozás irányításának pozitív befolyásolását.

| 52. | Számos tényező hozzájárulhat ahhoz, hogy az uniós részvényesek pozitív befolyást tudjanak gyakorolni, ilyen például a kezdeményezési hatáskör vagy a vállalkozáson belüli információkhoz való korai vagy kivételezett hozzáférés. |
| --- | --- |

52.

Számos tényező hozzájárulhat ahhoz, hogy az uniós részvényesek pozitív befolyást tudjanak gyakorolni, ilyen például a kezdeményezési hatáskör vagy a vállalkozáson belüli információkhoz való korai vagy kivételezett hozzáférés.

| 53. | A fent felvázolt általános elveket az érintett ténybeli vagy jogi megfontolások összességét figyelembe véve kell alkalmazni. Minden egyes esetet érdemben kell elbírálni. |
| --- | --- |

53.

A fent felvázolt általános elveket az érintett ténybeli vagy jogi megfontolások összességét figyelembe véve kell alkalmazni. Minden egyes esetet érdemben kell elbírálni.

| 54. | Azokban az esetekben, amikor a rendelet 4. cikke f) pontja szerinti elemzésre van szükség, gyakran alkalmazni kell a vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről szóló, 2004. január 20-i 139/2004/EK tanácsi rendeletet (11) (a továbbiakban: összefonódás-ellenőrzési rendelet) is, figyelembe véve ez utóbbi rendelet feltételeit. Mivel az egyes rendeletekben szereplő, az ellenőrzésre vonatkozó fogalommeghatározások bizonyos hasonlóságokat mutatnak, célszerű a következő pontosításokat tenni. |
| --- | --- |

54.

Azokban az esetekben, amikor a rendelet 4. cikke f) pontja szerinti elemzésre van szükség, gyakran alkalmazni kell a vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről szóló, 2004. január 20-i 139/2004/EK tanácsi rendeletet (11) (a továbbiakban: összefonódás-ellenőrzési rendelet) is, figyelembe véve ez utóbbi rendelet feltételeit. Mivel az egyes rendeletekben szereplő, az ellenőrzésre vonatkozó fogalommeghatározások bizonyos hasonlóságokat mutatnak, célszerű a következő pontosításokat tenni.

| 55. | Először is fontos megjegyezni, hogy az uniós részvényesek tekintetében az összefonódás-ellenőrzési rendelet szerinti „közös irányítás” és a rendelet szerinti „tényleges ellenőrzés” nem zárják ki egymást, amint az a Swissair/Sabena ügyben hozott határozatból is következik. |
| --- | --- |

55.

Először is fontos megjegyezni, hogy az uniós részvényesek tekintetében az összefonódás-ellenőrzési rendelet szerinti „közös irányítás” és a rendelet szerinti „tényleges ellenőrzés” nem zárják ki egymást, amint az a Swissair/Sabena ügyben hozott határozatból is következik.

| 56. | Másodszor, a rendelet 4. cikkének f) pontjában foglalt ellenőrzési követelmény nem teljesül, ha a harmadik országbeli részvényes kizárólagos ellenőrzést gyakorol a vállalkozás felett (12). Ebben az esetben az uniós részvényesek a helyzet természeténél fogva nem tudnak a rendelet értelmében tényleges ellenőrzést gyakorolni a vállalkozás felett. |
| --- | --- |

56.

Másodszor, a rendelet 4. cikkének f) pontjában foglalt ellenőrzési követelmény nem teljesül, ha a harmadik országbeli részvényes kizárólagos ellenőrzést gyakorol a vállalkozás felett (12). Ebben az esetben az uniós részvényesek a helyzet természeténél fogva nem tudnak a rendelet értelmében tényleges ellenőrzést gyakorolni a vállalkozás felett.

| 57. | Mivel egyrészről az összefonódás-ellenőrzési rendelet által felvetett kérdések, másrészről pedig a rendeletben foglalt tulajdonlási és ellenőrzési követelmények számos hasonlóságot mutatnak, a két rendszer közötti különbségek ellenére a Bizottság adott esetben a két rendszer keretében párhuzamosan értékeli az eseteket. E célból a Bizottság szolgálatai természetesen szorosan együttműködnek egymással. |
| --- | --- |

57.

Mivel egyrészről az összefonódás-ellenőrzési rendelet által felvetett kérdések, másrészről pedig a rendeletben foglalt tulajdonlási és ellenőrzési követelmények számos hasonlóságot mutatnak, a két rendszer közötti különbségek ellenére a Bizottság adott esetben a két rendszer keretében párhuzamosan értékeli az eseteket. E célból a Bizottság szolgálatai természetesen szorosan együttműködnek egymással.

6.2.   Értékelési kritériumok

| 58. | Nem létezik olyan útmutatás, amely – a vállalkozások irányítására vonatkozó nemzeti szabályok közötti különbségekre is tekintettel – képes volna előre látni a vállalatirányítás valamennyi lehetséges ellenőrzési módját. Minden értékelést eseti alapon kell elvégezni, megvizsgálva az egyes esetek jogi és ténybeli helyzetét. |
| --- | --- |

58.

Nem létezik olyan útmutatás, amely – a vállalkozások irányítására vonatkozó nemzeti szabályok közötti különbségekre is tekintettel – képes volna előre látni a vállalatirányítás valamennyi lehetséges ellenőrzési módját. Minden értékelést eseti alapon kell elvégezni, megvizsgálva az egyes esetek jogi és ténybeli helyzetét.

| 59. | Mindezek alapján ez az iránymutatás az értékelés során használható általános elveket határoz meg, és néhány olyan szempontot vet fel, amely aggályra adhat okot, és a tényleges ellenőrzés kritériumának teljesülése szempontjából részletesebb elemzést igényel (13). |
| --- | --- |

59.

Mindezek alapján ez az iránymutatás az értékelés során használható általános elveket határoz meg, és néhány olyan szempontot vet fel, amely aggályra adhat okot, és a tényleges ellenőrzés kritériumának teljesülése szempontjából részletesebb elemzést igényel (13).

6.2.1.   Vállalatirányítás

| 60. | A tényleges ellenőrzés értékelésének első lépése a vállalkozás vállalatirányításának elemzése. A vállalatirányítás ebben az összefüggésben azokat a folyamatokat és eljárásokat jelenti, amelyeken keresztül a vállalkozás az üzleti tevékenységeinek irányítására vonatkozó döntéseket meghozza. |
| --- | --- |

60.

A tényleges ellenőrzés értékelésének első lépése a vállalkozás vállalatirányításának elemzése. A vállalatirányítás ebben az összefüggésben azokat a folyamatokat és eljárásokat jelenti, amelyeken keresztül a vállalkozás az üzleti tevékenységeinek irányítására vonatkozó döntéseket meghozza.

| 61. | A vállalatirányítás elemzése során mind a jogi, mind a ténybeli szempontokat figyelembe kell venni. |
| --- | --- |

61.

A vállalatirányítás elemzése során mind a jogi, mind a ténybeli szempontokat figyelembe kell venni.

| 62. | Az elemzés során meg kell határozni, hogy melyek a vállalkozás döntéshozó szervei, azok milyen hatáskörrel és összetétellel rendelkeznek, melyek a jelölésre, a választásra, a javadalmazásra és az elbocsátásra vonatkozó szabályok, a szervek milyen jellegű döntéseket hozhatnak, milyenek a döntéshozatali eljárások, ezen belül a határozatképességre vonatkozó követelmények és a szavazási szabályok (többség, konszenzus), az egyéb testületek milyen előjogokkal rendelkeznek (például javaslattétel, jelölés, konzultáció, kötelező vagy nem kötelező erejű vélemény, ajánlás, hozzájárulás). |
| --- | --- |

62.

Az elemzés során meg kell határozni, hogy melyek a vállalkozás döntéshozó szervei, azok milyen hatáskörrel és összetétellel rendelkeznek, melyek a jelölésre, a választásra, a javadalmazásra és az elbocsátásra vonatkozó szabályok, a szervek milyen jellegű döntéseket hozhatnak, milyenek a döntéshozatali eljárások, ezen belül a határozatképességre vonatkozó követelmények és a szavazási szabályok (többség, konszenzus), az egyéb testületek milyen előjogokkal rendelkeznek (például javaslattétel, jelölés, konzultáció, kötelező vagy nem kötelező erejű vélemény, ajánlás, hozzájárulás).

| 63. | Ennek a feltérképezésnek ki kell terjednie valamennyi döntéshozó szervre, különösen a részvényesek közgyűlésére, a végrehajtó szervre (pl. igazgatótanács, igazgatóság), az ellenőrző szervekre (pl. a felügyelőbizottság), a kulcspozíciót betöltő alkalmazottakra (az üzleti tevékenységek irányítására vonatkozó döntések meghozatalára jogosult alkalmazottak) és a belső bizottságokra (tanácsadói vagy nem tanácsadói). |
| --- | --- |

63.

Ennek a feltérképezésnek ki kell terjednie valamennyi döntéshozó szervre, különösen a részvényesek közgyűlésére, a végrehajtó szervre (pl. igazgatótanács, igazgatóság), az ellenőrző szervekre (pl. a felügyelőbizottság), a kulcspozíciót betöltő alkalmazottakra (az üzleti tevékenységek irányítására vonatkozó döntések meghozatalára jogosult alkalmazottak) és a belső bizottságokra (tanácsadói vagy nem tanácsadói).

| 64. | Az elemzés keretében értékelni kell, hogy a tagállamok és/vagy azok állampolgárai hogyan vannak képviselve a döntéshozó szervekben, és hogyan teszik lehetővé számukra a stratégiai döntések meghozatalában való részvételt, tekintettel az ezek elfogadására vonatkozó eljárásra. Ebben az összefüggésben az elemzésnek ki kell terjednie a döntéshozatalhoz szükséges határozatképességre is. |
| --- | --- |

64.

Az elemzés keretében értékelni kell, hogy a tagállamok és/vagy azok állampolgárai hogyan vannak képviselve a döntéshozó szervekben, és hogyan teszik lehetővé számukra a stratégiai döntések meghozatalában való részvételt, tekintettel az ezek elfogadására vonatkozó eljárásra. Ebben az összefüggésben az elemzésnek ki kell terjednie a döntéshozatalhoz szükséges határozatképességre is.

| 65. | A döntéshozatal tekintetében különös jelentőséggel bír a harmadik országbeli részvényesek vétójogának elemzése. Az üzleti tevékenység folytatása szempontjából fontos kérdésekkel kapcsolatban a részvényesek számára biztosított kiterjesztett vétójog hatással lehet az uniós részvényesek azon lehetőségére, hogy tényleges ellenőrzést gyakoroljanak a vállalkozás felett. Az uniós és a harmadik országbeli részvényesek vonatkozó jogainak alaposabb értékelését ezért eseti alapon kell elvégezni. |
| --- | --- |

65.

A döntéshozatal tekintetében különös jelentőséggel bír a harmadik országbeli részvényesek vétójogának elemzése. Az üzleti tevékenység folytatása szempontjából fontos kérdésekkel kapcsolatban a részvényesek számára biztosított kiterjesztett vétójog hatással lehet az uniós részvényesek azon lehetőségére, hogy tényleges ellenőrzést gyakoroljanak a vállalkozás felett. Az uniós és a harmadik országbeli részvényesek vonatkozó jogainak alaposabb értékelését ezért eseti alapon kell elvégezni.

| 66. | Az a tény, hogy egy adott részvényes bizonyos döntések tekintetében vétójoggal rendelkezik, nem feltétlenül jelenti azt, hogy a tényleges ellenőrzés is az övé. Meg kell vizsgálni, hogy a vétójog csak a korlátozott jelentőségű döntéseket érinti-e, vagy a legfontosabb stratégiai döntéseket is. A kérdés az, hogy a különböző részvényesi jogok átfogó értékelése alapján megállapítható-e, hogy a tagállamok vagy azok állampolgárai meghatározó befolyást gyakorolnak a stratégiai üzleti döntésekre, amint az a fenti 47. pontban szerepel. Ezt a több tényezőn alapuló átfogó értékelést eseti alapon kell elvégezni. |
| --- | --- |

66.

Az a tény, hogy egy adott részvényes bizonyos döntések tekintetében vétójoggal rendelkezik, nem feltétlenül jelenti azt, hogy a tényleges ellenőrzés is az övé. Meg kell vizsgálni, hogy a vétójog csak a korlátozott jelentőségű döntéseket érinti-e, vagy a legfontosabb stratégiai döntéseket is. A kérdés az, hogy a különböző részvényesi jogok átfogó értékelése alapján megállapítható-e, hogy a tagállamok vagy azok állampolgárai meghatározó befolyást gyakorolnak a stratégiai üzleti döntésekre, amint az a fenti 47. pontban szerepel. Ezt a több tényezőn alapuló átfogó értékelést eseti alapon kell elvégezni.

| 67. | A harmadik országbeli részvényesek rendelkezhetnek vétójoggal anélkül, hogy ez szükségképpen az uniós részvényes általi tényleges ellenőrzés megszűnéséhez vezetne. |
| --- | --- |

67.

A harmadik országbeli részvényesek rendelkezhetnek vétójoggal anélkül, hogy ez szükségképpen az uniós részvényes általi tényleges ellenőrzés megszűnéséhez vezetne.

| 68. | Az egyik lehetséges forgatókönyv az, amikor a harmadik országbeli részvényesek vétójoga a kisebbségi befektetés értékének védelemére vonatkozó cél eléréséhez szükséges, és arányos is azzal. Az ilyen vétójog jellemzően a társasági szerződés vagy hasonló alapító okirat módosítására, a tőke emelésére vagy csökkentésére, a részvényekre átváltható kötvények kibocsátására, a részvényekhez kapcsolódó jogok megváltozására, részvények tőzsdei jegyzésre történő kibocsátására vagy nyilvános forgalomba hozatalára, osztalékfizetésre, az üzleti tevékenység megszüntetésére vagy az üzleti tevékenység jelentős megváltozására, egyesülésre, szétválásra vagy felszámolásra vonatkozik. Vagyis az ilyen vétójog nem jelenti azt, hogy az uniós részvényesek nem gyakorolnak tényleges ellenőrzést. |
| --- | --- |

68.

Az egyik lehetséges forgatókönyv az, amikor a harmadik országbeli részvényesek vétójoga a kisebbségi befektetés értékének védelemére vonatkozó cél eléréséhez szükséges, és arányos is azzal. Az ilyen vétójog jellemzően a társasági szerződés vagy hasonló alapító okirat módosítására, a tőke emelésére vagy csökkentésére, a részvényekre átváltható kötvények kibocsátására, a részvényekhez kapcsolódó jogok megváltozására, részvények tőzsdei jegyzésre történő kibocsátására vagy nyilvános forgalomba hozatalára, osztalékfizetésre, az üzleti tevékenység megszüntetésére vagy az üzleti tevékenység jelentős megváltozására, egyesülésre, szétválásra vagy felszámolásra vonatkozik. Vagyis az ilyen vétójog nem jelenti azt, hogy az uniós részvényesek nem gyakorolnak tényleges ellenőrzést.

| 69. | Alaposabb vizsgálatra lehet szükség abban az esetben, ha a harmadik ország részvényesei számára biztosított vétójog más kérdéseket érint, különösen olyan döntéseket, amelyek valószínűsíthetően jelentősen befolyásolják vagy akadályozzák a vállalkozás üzletvitelét, például az eszközök beszerzését, a beruházásokat, a pénzügyi eszközök, például garanciák vagy hitelek, szerződések, a vállalkozáshoz kapcsolt személyekkel vagy valamely részvényessel bonyolított ügyek kiterjesztését vagy elfogadását. |
| --- | --- |

69.

Alaposabb vizsgálatra lehet szükség abban az esetben, ha a harmadik ország részvényesei számára biztosított vétójog más kérdéseket érint, különösen olyan döntéseket, amelyek valószínűsíthetően jelentősen befolyásolják vagy akadályozzák a vállalkozás üzletvitelét, például az eszközök beszerzését, a beruházásokat, a pénzügyi eszközök, például garanciák vagy hitelek, szerződések, a vállalkozáshoz kapcsolt személyekkel vagy valamely részvényessel bonyolított ügyek kiterjesztését vagy elfogadását.

| 70. | A meghozandó döntés tárgyától függően az ilyen mélyreható vizsgálatot igénylő tényezők közé tartoznak például a következők: szavazások, konszenzussal meghozandó döntések, a harmadik országbeli részvényesek azon joga, hogy személyeket nevezzenek ki bizonyos (fontos) pozíciókba, azon követelmény, hogy a (fontos) döntések e részvényesek javaslata vagy ajánlása alapján kerüljenek meghozatalra, olyan rendelkezések, amelyek értelmében a részvényesek kérésére nem kerül sor szavazásra, „csomagban” történő szavazás stb. |
| --- | --- |

70.

A meghozandó döntés tárgyától függően az ilyen mélyreható vizsgálatot igénylő tényezők közé tartoznak például a következők: szavazások, konszenzussal meghozandó döntések, a harmadik országbeli részvényesek azon joga, hogy személyeket nevezzenek ki bizonyos (fontos) pozíciókba, azon követelmény, hogy a (fontos) döntések e részvényesek javaslata vagy ajánlása alapján kerüljenek meghozatalra, olyan rendelkezések, amelyek értelmében a részvényesek kérésére nem kerül sor szavazásra, „csomagban” történő szavazás stb.

| 71. | A vállalkozás részvényesi közgyűlésén hozott határozatok tekintetében figyelembe lehet venni a részvényesi szerkezetet, a részvényesi gyűléseken való részvételt és a szavazási mintákat. Azokban az esetekben, amikor a vállalkozásnak számos tulajdonosa van, és egyetlen harmadik országbeli részvényes az egyik legnagyobb részvényes, e részvényesnek lehetősége van arra, hogy javaslatait annak ellenére megszavaztassa, hogy tulajdoni hányada jóval 50 % alatt van. Ezért szükség lehet a részvényesek közgyűlésén a tagállami részvényesek részvételi arányának és e részvényesek szavazási mintáinak értékelésére annak meghatározása érdekében, hogy a vállalkozás ténylegesen ezek irányítása alatt áll-e. |
| --- | --- |

71.

A vállalkozás részvényesi közgyűlésén hozott határozatok tekintetében figyelembe lehet venni a részvényesi szerkezetet, a részvényesi gyűléseken való részvételt és a szavazási mintákat. Azokban az esetekben, amikor a vállalkozásnak számos tulajdonosa van, és egyetlen harmadik országbeli részvényes az egyik legnagyobb részvényes, e részvényesnek lehetősége van arra, hogy javaslatait annak ellenére megszavaztassa, hogy tulajdoni hányada jóval 50 % alatt van. Ezért szükség lehet a részvényesek közgyűlésén a tagállami részvényesek részvételi arányának és e részvényesek szavazási mintáinak értékelésére annak meghatározása érdekében, hogy a vállalkozás ténylegesen ezek irányítása alatt áll-e.

| 72. | Ezen belül is általános szabályként elmondható, hogy ha egy harmadik ország vagy egy harmadik országbeli állampolgár több mint 30 % részesedéssel rendelkezik egy vállalkozásban, akkor az illetékes engedélyező hatóságnak mélyreható értékelést kell végeznie. Azokban az esetekben, amikor a vállalkozásnak sok tulajdonosa van, és egyetlen harmadik országbeli részvényes a legnagyobb részvényesek közé tartozik, akkor az ilyen kisebb részesedéssel rendelkező részvényes tekintetében is indokolt lehet értékelést végezni. |
| --- | --- |

72.

Ezen belül is általános szabályként elmondható, hogy ha egy harmadik ország vagy egy harmadik országbeli állampolgár több mint 30 % részesedéssel rendelkezik egy vállalkozásban, akkor az illetékes engedélyező hatóságnak mélyreható értékelést kell végeznie. Azokban az esetekben, amikor a vállalkozásnak sok tulajdonosa van, és egyetlen harmadik országbeli részvényes a legnagyobb részvényesek közé tartozik, akkor az ilyen kisebb részesedéssel rendelkező részvényes tekintetében is indokolt lehet értékelést végezni.

| 73. | Ebben az összefüggésben az is fontos lehet, hogy a vállalkozáson belül kulcsfontosságú pozíciót betöltő személyek kapcsolatban állnak-e a harmadik országbeli részvényessel. Ez azonban e személyek állampolgársága tekintetében nem érvényes. A részvényesek állampolgársága önmagában nem bír jelzésértékkel annak meghatározása szempontjából, hogy egy adott vállalkozást a tagállamok és/vagy azok állampolgárai ellenőrzik-e ténylegesen, különösen egy olyan globális ágazatban, mint a légi közlekedés. Csupán az lehet releváns, hogy a tagállamok és/vagy azok állampolgárai tudják-e ellenőrizni a fontos határozatok elfogadásához vezető folyamatokat, többek között a kulcsfontosságú személyzet kinevezését vagy elbocsátását. |
| --- | --- |

73.

Ebben az összefüggésben az is fontos lehet, hogy a vállalkozáson belül kulcsfontosságú pozíciót betöltő személyek kapcsolatban állnak-e a harmadik országbeli részvényessel. Ez azonban e személyek állampolgársága tekintetében nem érvényes. A részvényesek állampolgársága önmagában nem bír jelzésértékkel annak meghatározása szempontjából, hogy egy adott vállalkozást a tagállamok és/vagy azok állampolgárai ellenőrzik-e ténylegesen, különösen egy olyan globális ágazatban, mint a légi közlekedés. Csupán az lehet releváns, hogy a tagállamok és/vagy azok állampolgárai tudják-e ellenőrizni a fontos határozatok elfogadásához vezető folyamatokat, többek között a kulcsfontosságú személyzet kinevezését vagy elbocsátását.

6.2.2.   Részvényesi jogok

| 74. | A részvényesek jogainak a tényleges ellenőrzés értékelésével összefüggésben történő értékelésére azért van szükség, mert ha harmadik országbeli részvényesek kiterjesztett részvényesi jogokhoz jutnak, akkor olyan helyzet alakulhat ki, hogy ez utóbbiak, és nem az uniós részvényesek végzik a tényleges ellenőrzést, akár az előbbiek által az utóbbiakra gyakorolt befolyás révén. Erre példa az, ha egyes részvényesek engedményeket kaphatnak olyan ügyekben, amelyek jellegükből adódóan és tekintettel a közösen meghatározott vállalatirányítási szempontokra az uniós részvényesek ellenőrzése alá tartoznak. |
| --- | --- |

74.

A részvényesek jogainak a tényleges ellenőrzés értékelésével összefüggésben történő értékelésére azért van szükség, mert ha harmadik országbeli részvényesek kiterjesztett részvényesi jogokhoz jutnak, akkor olyan helyzet alakulhat ki, hogy ez utóbbiak, és nem az uniós részvényesek végzik a tényleges ellenőrzést, akár az előbbiek által az utóbbiakra gyakorolt befolyás révén. Erre példa az, ha egyes részvényesek engedményeket kaphatnak olyan ügyekben, amelyek jellegükből adódóan és tekintettel a közösen meghatározott vállalatirányítási szempontokra az uniós részvényesek ellenőrzése alá tartoznak.

| 75. | Az alábbiakban a részvényesi jogok néhány olyan példáját ismertetjük, amelyek általában alaposabb vizsgálatot igényelnek. |
| --- | --- |

75.

Az alábbiakban a részvényesi jogok néhány olyan példáját ismertetjük, amelyek általában alaposabb vizsgálatot igényelnek.

6.2.2.1.   Vétójog a részvények átruházásával szemben

| 76. | Részletes vizsgálatot igényelnek az olyan esetek, amikor egy harmadik országbeli részvényes jogosult arra, hogy megvétózza egy tagállami részvényes vállalkozásban birtokolt részvényeinek átruházását. Gyakori, hogy harmadik országbeli részvényes által eszközölt befektetést követően van egy olyan időszak, amikor a felek egyike sem végezhet részvényátruházást, vagy az átruházás a másik fél beleegyezéséhez van kötve. Mindaddig, amíg ez az időszak nem haladja meg az ágazatban szokásos gyakorlatot, úgy tekinthető, hogy ez a beruházás stabilitásához szükséges biztosíték, így a tényleges ellenőrzés szempontjából nem befolyásolja a helyzetet. Azonban még ilyen esetben is lehetnek olyan különleges körülmények, amelyek alaposabb vizsgálatot igényelnek. Abban az esetben, ha a korlátozás csak a harmadik országbeli részvényes javát szolgálja, ez egyensúlyhiányt jelez abban az értelemben, hogy az uniós részvényesek jelentős mértékben függnek a harmadik országbeli részvényestől, miközben ez fordítva nem igaz. |
| --- | --- |

76.

Részletes vizsgálatot igényelnek az olyan esetek, amikor egy harmadik országbeli részvényes jogosult arra, hogy megvétózza egy tagállami részvényes vállalkozásban birtokolt részvényeinek átruházását. Gyakori, hogy harmadik országbeli részvényes által eszközölt befektetést követően van egy olyan időszak, amikor a felek egyike sem végezhet részvényátruházást, vagy az átruházás a másik fél beleegyezéséhez van kötve. Mindaddig, amíg ez az időszak nem haladja meg az ágazatban szokásos gyakorlatot, úgy tekinthető, hogy ez a beruházás stabilitásához szükséges biztosíték, így a tényleges ellenőrzés szempontjából nem befolyásolja a helyzetet. Azonban még ilyen esetben is lehetnek olyan különleges körülmények, amelyek alaposabb vizsgálatot igényelnek. Abban az esetben, ha a korlátozás csak a harmadik országbeli részvényes javát szolgálja, ez egyensúlyhiányt jelez abban az értelemben, hogy az uniós részvényesek jelentős mértékben függnek a harmadik országbeli részvényestől, miközben ez fordítva nem igaz.

6.2.2.2.   Elővásárlási jogok

| 77. | Az elővásárlási jog olyan jog, amelynek értelmében először egy meglévő részvényes számára kínálják fel a megvásárlás lehetőségét abban az esetben, ha a másik részvényes el akarja adni részvényeit. Az elővásárlási jogok általános üzleti gyakorlatnak minősülnek, és amennyiben nem haladják meg a részvényesi befektetés védeleméhez szükséges mértéket, a tényleges ellenőrzés tekintetében nem vetnek fel semmilyen konkrét problémát. Az elővásárlási jogok bizonyos formái azonban hasonló hatást fejthetnek ki, mint a részvények átruházásával kapcsolatos vétójog. Ez a helyzet áll fenn valószínűleg akkor, ha a harmadik országbeli részvényesnek joga van meghatározni a szóban forgó részvények eladási árát. |
| --- | --- |

77.

Az elővásárlási jog olyan jog, amelynek értelmében először egy meglévő részvényes számára kínálják fel a megvásárlás lehetőségét abban az esetben, ha a másik részvényes el akarja adni részvényeit. Az elővásárlási jogok általános üzleti gyakorlatnak minősülnek, és amennyiben nem haladják meg a részvényesi befektetés védeleméhez szükséges mértéket, a tényleges ellenőrzés tekintetében nem vetnek fel semmilyen konkrét problémát. Az elővásárlási jogok bizonyos formái azonban hasonló hatást fejthetnek ki, mint a részvények átruházásával kapcsolatos vétójog. Ez a helyzet áll fenn valószínűleg akkor, ha a harmadik országbeli részvényesnek joga van meghatározni a szóban forgó részvények eladási árát.

6.2.2.3.   A harmadik országbeli részvényesnek a részvényei értékesítéséhez való joga

| 78. | A kisebbségi részvényesek – befektetésük értékének és befolyásuknak a felhígítással szembeni védelme érdekében – gyakran állapodnak meg az eladási opció valamilyen formájáról. Az ilyen eladási opció lehetővé teszi az érintett kisebbségi részvényes számára, hogy részvényeit a vállalkozás (a légi fuvarozó) részére adja vissza vagy a többi részvényesnek adja el meghatározott áron, egy meghatározott esemény bekövetkeztekor. Ebben az esetben az ilyen elővásárlási jogokat figyelembe kell venni a tényleges ellenőrzés átfogó értékelése során. |
| --- | --- |

78.

A kisebbségi részvényesek – befektetésük értékének és befolyásuknak a felhígítással szembeni védelme érdekében – gyakran állapodnak meg az eladási opció valamilyen formájáról. Az ilyen eladási opció lehetővé teszi az érintett kisebbségi részvényes számára, hogy részvényeit a vállalkozás (a légi fuvarozó) részére adja vissza vagy a többi részvényesnek adja el meghatározott áron, egy meghatározott esemény bekövetkeztekor. Ebben az esetben az ilyen elővásárlási jogokat figyelembe kell venni a tényleges ellenőrzés átfogó értékelése során.

| 79. | Amennyiben az ilyen eladási opciót harmadik ország részvényesére ruházzák, az hatással lehet az uniós részvényesek általi tényleges ellenőrzésre, mivel az előbbi kilépése pénzügyileg és kereskedelmi szempontból destabilizálhatja a vállalkozást. Ez olyan helyzetet teremthet, amelyben a harmadik országbeli részvényes olyan mértékű befolyással rendelkezik az uniós részvényesek fölött, hogy az utóbbiak már nem rendelkeznek tényleges ellenőrzéssel. |
| --- | --- |

79.

Amennyiben az ilyen eladási opciót harmadik ország részvényesére ruházzák, az hatással lehet az uniós részvényesek általi tényleges ellenőrzésre, mivel az előbbi kilépése pénzügyileg és kereskedelmi szempontból destabilizálhatja a vállalkozást. Ez olyan helyzetet teremthet, amelyben a harmadik országbeli részvényes olyan mértékű befolyással rendelkezik az uniós részvényesek fölött, hogy az utóbbiak már nem rendelkeznek tényleges ellenőrzéssel.

| 80. | Az eladási opció hatása az alkalmazandó feltételektől függ, amelyeket ezért alaposan meg kell vizsgálni. Az olyan kiterjedt hatással járó opció, amely lehetővé teszi a harmadik országbeli részvényes számára, hogy számos esemény bekövetkezte esetén is igénybe vegye azt, lehetővé teheti, hogy a harmadik országbeli részvényes olyan ügyekben is engedményt szerezzen a vállalkozástól vagy a többi részvényestől, amelyek esetében a harmadik országbeli részvényes általában nem jogosult dönteni vagy vétójogot gyakorolni. Nem merül fel különösebb probléma abban az esetben, ha az eladási opció arra korlátozódik, ami a harmadik országbeli részvényesnek a részvényei felhígulásával szembeni védeleméhez szükséges és azzal arányos, míg más esetekben alaposabb vizsgálatra van szükség. |
| --- | --- |

80.

Az eladási opció hatása az alkalmazandó feltételektől függ, amelyeket ezért alaposan meg kell vizsgálni. Az olyan kiterjedt hatással járó opció, amely lehetővé teszi a harmadik országbeli részvényes számára, hogy számos esemény bekövetkezte esetén is igénybe vegye azt, lehetővé teheti, hogy a harmadik országbeli részvényes olyan ügyekben is engedményt szerezzen a vállalkozástól vagy a többi részvényestől, amelyek esetében a harmadik országbeli részvényes általában nem jogosult dönteni vagy vétójogot gyakorolni. Nem merül fel különösebb probléma abban az esetben, ha az eladási opció arra korlátozódik, ami a harmadik országbeli részvényesnek a részvényei felhígulásával szembeni védeleméhez szükséges és azzal arányos, míg más esetekben alaposabb vizsgálatra van szükség.

6.2.2.4.   További részvények vásárlásának joga

| 81. | Vételi opciók vagy átalakítási opciók révén a harmadik országbeli részvényesnek lehetőségük nyílhat arra, hogy több részvényt vásároljanak a vállalkozásban, illetve hogy tartozást vagy kvázi-sajáttőkét részvényekké alakítsanak. Minden olyan további szavazati jogot vagy egyéb jogot, amelyet az ilyen részvényes a vételi vagy átalakítási opció gyakorlása eredményeként szerez, alaposan meg kell vizsgálni annak a vállalkozás tényleges irányítására gyakorolt lehetséges hatása szempontjából. |
| --- | --- |

81.

Vételi opciók vagy átalakítási opciók révén a harmadik országbeli részvényesnek lehetőségük nyílhat arra, hogy több részvényt vásároljanak a vállalkozásban, illetve hogy tartozást vagy kvázi-sajáttőkét részvényekké alakítsanak. Minden olyan további szavazati jogot vagy egyéb jogot, amelyet az ilyen részvényes a vételi vagy átalakítási opció gyakorlása eredményeként szerez, alaposan meg kell vizsgálni annak a vállalkozás tényleges irányítására gyakorolt lehetséges hatása szempontjából.

6.2.2.5.   A befektetés feltételei

| 82. | Amennyiben egy harmadik országbeli részvényes feltételekhez köti befektetését, a tényleges ellenőrzésre gyakorolt hatásuk szempontjából szükség lehet ezek részletes vizsgálatára. Noha nem merül fel különösebb probléma mindaddig, amíg a feltételek a beruházás értékének védelme szempontjából szükségesek és arányosak, lehetnek olyan feltételek is, amelyek alaposabb vizsgálatot igényelnek. |
| --- | --- |

82.

Amennyiben egy harmadik országbeli részvényes feltételekhez köti befektetését, a tényleges ellenőrzésre gyakorolt hatásuk szempontjából szükség lehet ezek részletes vizsgálatára. Noha nem merül fel különösebb probléma mindaddig, amíg a feltételek a beruházás értékének védelme szempontjából szükségesek és arányosak, lehetnek olyan feltételek is, amelyek alaposabb vizsgálatot igényelnek.

| 83. | A szabályozói jóváhagyáshoz vagy más olyan kérdésekhez kapcsolódó feltételek, amelyek a különféle szakpolitikák hatálya alá tartozónak tekinthetők, általában nem gyakorolnak hatást a tényleges ellenőrzésre. |
| --- | --- |

83.

A szabályozói jóváhagyáshoz vagy más olyan kérdésekhez kapcsolódó feltételek, amelyek a különféle szakpolitikák hatálya alá tartozónak tekinthetők, általában nem gyakorolnak hatást a tényleges ellenőrzésre.

| 84. | A harmadik országbeli részvényes által a vállalkozás pénzügyeivel kapcsolatban előírt feltételek, mint például az éves beszámolók könyvvizsgálata, a fizetőképesség vizsgálata, az adósság-átütemezés vagy a beruházás véglegesítését megelőző kulcsfontosságú kérdésekkel kapcsolatos konzultáció általában nem gyakorol hatást a tényleges ellenőrzésre, mivel ezek a vállalkozásnak a beruházás előtti pénzügyi helyzetére, és ily módon a befektetésnek a harmadik országbeli részvényes számára jelentett értékére vonatkoznak. |
| --- | --- |

84.

A harmadik országbeli részvényes által a vállalkozás pénzügyeivel kapcsolatban előírt feltételek, mint például az éves beszámolók könyvvizsgálata, a fizetőképesség vizsgálata, az adósság-átütemezés vagy a beruházás véglegesítését megelőző kulcsfontosságú kérdésekkel kapcsolatos konzultáció általában nem gyakorol hatást a tényleges ellenőrzésre, mivel ezek a vállalkozásnak a beruházás előtti pénzügyi helyzetére, és ily módon a befektetésnek a harmadik országbeli részvényes számára jelentett értékére vonatkoznak.

| 85. | A vállalkozás üzleti tervéhez, a kulcspozíciót betöltő alkalmazottak kinevezéséhez vagy az együttműködési megállapodás megkötéséhez kapcsolódó befektetési feltételek – jogi értelemben vagy ténylegesen – teljes mértékben vagy részlegesen korlátozhatják a vállalkozás döntéshozó szerveinek hatáskörét. A tényleges ellenőrzés átfogó értékelése során figyelembe kell venni az előírt feltételeket. Előfordulhatnak olyan esetek, amikor a harmadik országbeli részvényes a befektetése feltételéül szab bizonyos fontos stratégiai döntéseket oly módon, hogy a vállalkozás döntéshozó szervein belül az uniós részvényeseket a megállapodásokkal összhangban megillető hatáskörök a gyakorlatban megszűnnek. Ezt a kérdést átfogó összefüggésben kell vizsgálni, különös tekintettel azokra a konkrét eszközökre és eljárásokra, amelyeken keresztül az uniós részvényes jogosult hatásköreit gyakorolni a vállalkozáson belül. |
| --- | --- |

85.

A vállalkozás üzleti tervéhez, a kulcspozíciót betöltő alkalmazottak kinevezéséhez vagy az együttműködési megállapodás megkötéséhez kapcsolódó befektetési feltételek – jogi értelemben vagy ténylegesen – teljes mértékben vagy részlegesen korlátozhatják a vállalkozás döntéshozó szerveinek hatáskörét. A tényleges ellenőrzés átfogó értékelése során figyelembe kell venni az előírt feltételeket. Előfordulhatnak olyan esetek, amikor a harmadik országbeli részvényes a befektetése feltételéül szab bizonyos fontos stratégiai döntéseket oly módon, hogy a vállalkozás döntéshozó szervein belül az uniós részvényeseket a megállapodásokkal összhangban megillető hatáskörök a gyakorlatban megszűnnek. Ezt a kérdést átfogó összefüggésben kell vizsgálni, különös tekintettel azokra a konkrét eszközökre és eljárásokra, amelyeken keresztül az uniós részvényes jogosult hatásköreit gyakorolni a vállalkozáson belül.

6.2.3.   A vállalkozás és a harmadik országbeli részvényes közötti pénzügyi kapcsolatok

| 86. | Azt a kérdést, hogy a harmadik ország részvényeseinek pénzügyi hozzájárulása a tagállami részvényesek által gyakorolt tényleges ellenőrzés hiányát eredményezi-e, annak fényében kell megvizsgálni, hogy a konkrét esetben a hozzájárulás milyen pénzügyi függőséget eredményez. Ez a függőség jelentheti azt, hogy a tagállami részvényes – teljes egészében vagy részben – ténylegesen elveszíti azon képességét, hogy a döntéshozó szerveken keresztül befolyásolja a vállalkozás működését. Az ilyen helyzetek jellemzően akkor állnak elő, amikor a vállalkozásnak a harmadik országbeli részvényes által nyújtott vagy fenntartott finanszírozástól való függése miatt ez utóbbi olyan helyzetben van, hogy engedményeket szerezhet stratégiai területeken, még akkor is, ha jogilag a tagállami részvényesek megtagadhatnák az ilyen koncessziót. |
| --- | --- |

86.

Azt a kérdést, hogy a harmadik ország részvényeseinek pénzügyi hozzájárulása a tagállami részvényesek által gyakorolt tényleges ellenőrzés hiányát eredményezi-e, annak fényében kell megvizsgálni, hogy a konkrét esetben a hozzájárulás milyen pénzügyi függőséget eredményez. Ez a függőség jelentheti azt, hogy a tagállami részvényes – teljes egészében vagy részben – ténylegesen elveszíti azon képességét, hogy a döntéshozó szerveken keresztül befolyásolja a vállalkozás működését. Az ilyen helyzetek jellemzően akkor állnak elő, amikor a vállalkozásnak a harmadik országbeli részvényes által nyújtott vagy fenntartott finanszírozástól való függése miatt ez utóbbi olyan helyzetben van, hogy engedményeket szerezhet stratégiai területeken, még akkor is, ha jogilag a tagállami részvényesek megtagadhatnák az ilyen koncessziót.

| 87. | A pénzügyi függőség mértékének felmérése érdekében először azt kell meghatározni, hogy a harmadik országbeli részvényes a részesedése arányában járult-e hozzá a vállalkozás finanszírozásához (14). Ebben az esetben – és amennyiben nem állnak fenn különleges körülmények – úgy lehet tekinteni, hogy a harmadik országbeli részvényes nem szerzett olyan befolyást a vállalkozás tevékenységére, amely meghaladná a vállalkozás működése tekintetében a megszerzett részvények és a megkötött megállapodások nyomán általa megszerzett jogokból eredő mértéket. |
| --- | --- |

87.

A pénzügyi függőség mértékének felmérése érdekében először azt kell meghatározni, hogy a harmadik országbeli részvényes a részesedése arányában járult-e hozzá a vállalkozás finanszírozásához (14). Ebben az esetben – és amennyiben nem állnak fenn különleges körülmények – úgy lehet tekinteni, hogy a harmadik országbeli részvényes nem szerzett olyan befolyást a vállalkozás tevékenységére, amely meghaladná a vállalkozás működése tekintetében a megszerzett részvények és a megkötött megállapodások nyomán általa megszerzett jogokból eredő mértéket.

| 88. | Ebben az értékelésben a harmadik országbeli részvényes hozzájárulásának szintjét a többi részvényes és külső forrás által nyújtott hozzájárulással kell összehasonlítani. A legszélesebb értelemben véve valamennyi finanszírozási módot figyelembe kell venni, így például a tőkeemelést, a kölcsönöket, a garanciákat, a kötvényeket, az adósságelengedést, az óvadékokat (15) és a támogatásokat. Nem csak a harmadik országbeli részvényes által a befektetés megvalósítása után fizetett hozzájárulásokat kell figyelembe venni, hanem azokat a hozzájárulásokat is, amelyeket a meglévő részvényesek és külső források nyújtottak a vállalkozás részvényeinek eladására való felkészülés során (amely eladás eredménye lett a harmadik országbeli részvényes belépése). |
| --- | --- |

88.

Ebben az értékelésben a harmadik országbeli részvényes hozzájárulásának szintjét a többi részvényes és külső forrás által nyújtott hozzájárulással kell összehasonlítani. A legszélesebb értelemben véve valamennyi finanszírozási módot figyelembe kell venni, így például a tőkeemelést, a kölcsönöket, a garanciákat, a kötvényeket, az adósságelengedést, az óvadékokat (15) és a támogatásokat. Nem csak a harmadik országbeli részvényes által a befektetés megvalósítása után fizetett hozzájárulásokat kell figyelembe venni, hanem azokat a hozzájárulásokat is, amelyeket a meglévő részvényesek és külső források nyújtottak a vállalkozás részvényeinek eladására való felkészülés során (amely eladás eredménye lett a harmadik országbeli részvényes belépése).

| 89. | Amennyiben a harmadik országbeli részvényes a részesedését meghaladó mértékben járult hozzá a vállalkozás finanszírozásához, ezt figyelembe kell venni az átfogó értékelés során. |
| --- | --- |

89.

Amennyiben a harmadik országbeli részvényes a részesedését meghaladó mértékben járult hozzá a vállalkozás finanszírozásához, ezt figyelembe kell venni az átfogó értékelés során.

6.2.4.   Kereskedelmi együttműködés

| 90. | A kereskedelmi együttműködés két vállalkozás (légi fuvarozó) közötti olyan operatív együttműködést foglalhat magában, mint például a közös járatüzemeltetés (code-sharing), vagy megvalósulhat közös vállalkozás, illetve áruknak és szolgáltatásoknak a harmadik országbeli részvényes és a vállalkozás közötti adásvétele és értékesítése formájában is. |
| --- | --- |

90.

A kereskedelmi együttműködés két vállalkozás (légi fuvarozó) közötti olyan operatív együttműködést foglalhat magában, mint például a közös járatüzemeltetés (code-sharing), vagy megvalósulhat közös vállalkozás, illetve áruknak és szolgáltatásoknak a harmadik országbeli részvényes és a vállalkozás közötti adásvétele és értékesítése formájában is.

| 91. | Amilyen mértékű a vállalkozásnak a harmadik országbeli részvényessel folytatott együttműködéstől való függése, ez utóbbi olyan mértékű befolyást szerez az előbbi felett. Ezért amennyiben ilyen együttműködés létezik, meg kell vizsgálni, hogy az ebből eredő függőség olyan-e, hogy az uniós részvényes arra kényszerülhet, hogy támogassa a harmadik országbeli partner stratégiai döntéseit. |
| --- | --- |

91.

Amilyen mértékű a vállalkozásnak a harmadik országbeli részvényessel folytatott együttműködéstől való függése, ez utóbbi olyan mértékű befolyást szerez az előbbi felett. Ezért amennyiben ilyen együttműködés létezik, meg kell vizsgálni, hogy az ebből eredő függőség olyan-e, hogy az uniós részvényes arra kényszerülhet, hogy támogassa a harmadik országbeli partner stratégiai döntéseit.

| 92. | Egyes együttműködési megállapodások olyan konkrét döntéshozatali folyamatokat irányozhatnak elő, amelyeken keresztül a két vállalkozás az együttműködésre vonatkozó döntéseket hoz, különösen közös vállalatok esetében. |
| --- | --- |

92.

Egyes együttműködési megállapodások olyan konkrét döntéshozatali folyamatokat irányozhatnak elő, amelyeken keresztül a két vállalkozás az együttműködésre vonatkozó döntéseket hoz, különösen közös vállalatok esetében.

| 93. | Amennyiben a kereskedelmi együttműködés a harmadik országbeli részvényes befektetésének feltételét képezi, ezt a feltételességet a fenti megfontolások fényében kell értékelni. |
| --- | --- |

93.

Amennyiben a kereskedelmi együttműködés a harmadik országbeli részvényes befektetésének feltételét képezi, ezt a feltételességet a fenti megfontolások fényében kell értékelni.

| 94. | Amennyiben a kereskedelmi együttműködési megállapodás megszüntetése vagy megszegése a harmadik országbeli részvényes kilépését is maga után vonhatja, az ilyen részvényesi jogot a fent leírtak szerint szintén meg kell vizsgálni. |
| --- | --- |

94.

Amennyiben a kereskedelmi együttműködési megállapodás megszüntetése vagy megszegése a harmadik országbeli részvényes kilépését is maga után vonhatja, az ilyen részvényesi jogot a fent leírtak szerint szintén meg kell vizsgálni.

7.   NYOMON KÖVETÉS ÉS LEHETSÉGES INTÉZKEDÉSEK

| 95. | A vállalkozások megfelelésének nyomon követése tekintetében az illetékes engedélyező hatóságok minimális jogi kötelezettségeit a rendelet 8. cikkének (2) bekezdése határozza meg. Előfordulhat, hogy a hatóságok szükségesnek tartják, hogy – a harmadik országbeli részvényesek arányának függvényében – e kötelezettségeken túlmenően gyakrabban, pl. havonta, háromhavonta vagy akár rövidebb időközönként ellenőrizzék a részvényesi helyzetet. |
| --- | --- |

95.

A vállalkozások megfelelésének nyomon követése tekintetében az illetékes engedélyező hatóságok minimális jogi kötelezettségeit a rendelet 8. cikkének (2) bekezdése határozza meg. Előfordulhat, hogy a hatóságok szükségesnek tartják, hogy – a harmadik országbeli részvényesek arányának függvényében – e kötelezettségeken túlmenően gyakrabban, pl. havonta, háromhavonta vagy akár rövidebb időközönként ellenőrizzék a részvényesi helyzetet.

| 96. | Ebben az összefüggésben a tőzsdén nyilvánosan jegyzett vagy befektetési intézmények tulajdonában lévő vállalkozásoknak biztosítaniuk kell, hogy elegendő információ álljon az illetékes engedélyező hatóság rendelkezésére ahhoz, hogy meggyőződjön a rendelet 4. cikkének f) pontjában foglalt követelmények teljesüléséről. E célból célszerű, ha a vállalkozások lehetőség szerint nyomon követik a részvényvásárlások és -értékesítések alakulását. További lehetőség, ha a vállalkozások alapszabálya vagy alapító okirata olyan rendelkezéseket tartalmaz, amelyek lehetővé teszik az igazgatók számára a részvényesek állampolgárságának ellenőrzését, valamint a jelentős részvényesek által kiállított állampolgársági nyilatkozatok bekérését. |
| --- | --- |

96.

Ebben az összefüggésben a tőzsdén nyilvánosan jegyzett vagy befektetési intézmények tulajdonában lévő vállalkozásoknak biztosítaniuk kell, hogy elegendő információ álljon az illetékes engedélyező hatóság rendelkezésére ahhoz, hogy meggyőződjön a rendelet 4. cikkének f) pontjában foglalt követelmények teljesüléséről. E célból célszerű, ha a vállalkozások lehetőség szerint nyomon követik a részvényvásárlások és -értékesítések alakulását. További lehetőség, ha a vállalkozások alapszabálya vagy alapító okirata olyan rendelkezéseket tartalmaz, amelyek lehetővé teszik az igazgatók számára a részvényesek állampolgárságának ellenőrzését, valamint a jelentős részvényesek által kiállított állampolgársági nyilatkozatok bekérését.

| 97. | A harmadik országbeli részvényes felelős azért, hogy az engedély értékelése során bekért összes információt az illetékes engedélyező hatóság rendelkezésére bocsássa annak bizonyítására, hogy teljesülnek a rendelet 4. cikkének f) pontjában foglalt követelmények (vö. a fenti 3. ponttal). |
| --- | --- |

97.

A harmadik országbeli részvényes felelős azért, hogy az engedély értékelése során bekért összes információt az illetékes engedélyező hatóság rendelkezésére bocsássa annak bizonyítására, hogy teljesülnek a rendelet 4. cikkének f) pontjában foglalt követelmények (vö. a fenti 3. ponttal).

| 98. | Az illetékes engedélyező hatóságnak biztosítania kell az értékelés során kapott üzleti titkok bizalmas kezelését. |
| --- | --- |

98.

Az illetékes engedélyező hatóságnak biztosítania kell az értékelés során kapott üzleti titkok bizalmas kezelését.

| 99. | Ami a „tényleges ellenőrzést” illeti, különösen a következő megfontolásokat kell szem előtt tartani. |
| --- | --- |

99.

Ami a „tényleges ellenőrzést” illeti, különösen a következő megfontolásokat kell szem előtt tartani.

| 100. | A hatáskörrel rendelkező engedélyező hatóság tevékenysége során arra a következtetésre juthat, hogy egyes feltárt tényezők nem járnak ugyan a tagállamok vagy azok állampolgárai általi tényleges ellenőrzés elvesztésével, azonban az ezekhez kapcsolódó lehetséges jövőbeli fejleményeknek lehet ilyen következménye. Ilyen esetekben előfordulhat, hogy az illetékes engedélyező hatóságnak – a rendszeres ellenőrzések keretében, azaz a rendelet követelményeinek az érintett vállalkozás általi teljesítése vizsgálatakor – különös figyelemmel kell kísérnie ezen tényezők alakulását. A cél az, hogy a hatóság a lehető legrövidebb időn belül tudomást szerezzen arról, ha olyan helyzet alakult ki, amelyben a tényleges ellenőrzés már nem az uniós részvényes (részvényesek) kezében van, és ily módon a rendelet követelményei már nem teljesülnek. |
| --- | --- |

100.

A hatáskörrel rendelkező engedélyező hatóság tevékenysége során arra a következtetésre juthat, hogy egyes feltárt tényezők nem járnak ugyan a tagállamok vagy azok állampolgárai általi tényleges ellenőrzés elvesztésével, azonban az ezekhez kapcsolódó lehetséges jövőbeli fejleményeknek lehet ilyen következménye. Ilyen esetekben előfordulhat, hogy az illetékes engedélyező hatóságnak – a rendszeres ellenőrzések keretében, azaz a rendelet követelményeinek az érintett vállalkozás általi teljesítése vizsgálatakor – különös figyelemmel kell kísérnie ezen tényezők alakulását. A cél az, hogy a hatóság a lehető legrövidebb időn belül tudomást szerezzen arról, ha olyan helyzet alakult ki, amelyben a tényleges ellenőrzés már nem az uniós részvényes (részvényesek) kezében van, és ily módon a rendelet követelményei már nem teljesülnek.

| 101. | Amennyiben az illetékes engedélyező hatóságnak ilyen jellegű kétségei vannak, fel kell tárnia az azok hátterében álló okokat. Ha a kétségeket más módon nem lehet eloszlatni, akkor a hatóságnak azokat az érintett vállalkozás tudomására kell hoznia. |
| --- | --- |

101.

Amennyiben az illetékes engedélyező hatóságnak ilyen jellegű kétségei vannak, fel kell tárnia az azok hátterében álló okokat. Ha a kétségeket más módon nem lehet eloszlatni, akkor a hatóságnak azokat az érintett vállalkozás tudomására kell hoznia.

| 102. | Amennyiben ennek eredményeként az érintett vállalkozás úgy dönt, hogy vállalatirányítási vagy egyéb lényeges szempontok tekintetében bizonyos változtatásokat hajt végre, akkor az az összefonódás-ellenőrzési rendelet alapján, a rendelet rendelkezéseivel összhangban értesítést vagy ismételt bejelentést tehet szükségessé. |
| --- | --- |

102.

Amennyiben ennek eredményeként az érintett vállalkozás úgy dönt, hogy vállalatirányítási vagy egyéb lényeges szempontok tekintetében bizonyos változtatásokat hajt végre, akkor az az összefonódás-ellenőrzési rendelet alapján, a rendelet rendelkezéseivel összhangban értesítést vagy ismételt bejelentést tehet szükségessé.

---

(1)  HL L 293., 2008.10.31., 3. o.

(2)  A rendelet harmadik országokra is alkalmazandó, mivel az EU-val kötött egyes megállapodásokba is beépítésre került. Jelenleg ez a helyzet az EGT-megállapodás esetében (Norvégia, Izland és Liechtenstein vonatkozásában), valamint az EU–Svájc légiközlekedési megállapodás esetében (HL L 114., 2002.4.30.). A jövőben további hasonló megállapodások megkötésére/alkalmazására kerülhet sor. A 4. cikk f) pontjának értelmezése céljából, amely értelmezés ezen iránymutatás tárgyát képezi, Norvégia, Izland és Liechtenstein uniós tagállamoknak, állampolgáraik pedig uniós tagállamok állampolgárainak tekintendők.

(3)  Ezen iránymutatás szövegében a „vállalkozások” kifejezést a Bizottság a rendelet 2. cikkének (3) bekezdésében meghatározott értelemben használja.

(4)  A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának (COM(2015) 598 final), 2015.12.7.

(5)  A Bizottság 1995. július 19-i határozata egy a 2407/92/EGK tanácsi rendelet alkalmazásával kapcsolatos eljárásról (Swissair/Sabena), HL L 239., 1995.10.7., 19. o.

(6)  HL L 240., 1992.8.24., 1. o.

(7)  Lásd a Swissair/Sabena határozat XI. pontját a 27. oldalon.

(8)  A Swissair/Sabena határozat XI. pontja.

(9)  A C-135/08. sz. Rottmann-ügyben 2010. március 2-án hozott ítélet 39., 45., és 48. pontja.

(10)  A jelenben fennálló tulajdoni viszonyok szempontjából nem releváns, hogy vannak-e olyan opciók vagy kikötések, amelyek a jövőben megváltoztathatják a részesedések egyensúlyát. Lehetnek azonban olyan összetett struktúrák, amelyek esetében az opciók megléte azzal a kockázattal jár, hogy a „saját tőkéhez” kapcsolódó jogok nem gyakorolhatók. Ezek alapos vizsgálatot igényelnek. Az ellenőrzéssel kapcsolatban azonban az opciók közvetlen problémát jelenthetnek akkor, ha azok egy kisebbségi részvényes számára olyan képességet biztosítanak, hogy követeléseket tudjon érvényesíteni a vállalkozással szemben.

(11)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

(12)  Ez a helyzet akkor merül fel, amikor az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében csak „egy” személy szerzi meg az irányítást a vállalkozás felett.

(13)  Az összefonódás-ellenőrzési rendelet szerinti közös ellenőrzés értékelése szempontjából az egységes jogalkalmazásról szóló bizottsági közlemény (HL C 95., 2008.4.16., 1. o.) rendelkezései irányadóak.

(14)  Vegyünk például egy olyan vállalkozást, amelynek teljes részvénytőkéje 100 millió EUR, amelyből az uniós részvényesek részesedése 60 millió EUR és a harmadik országbeli részvényesek részesedése 40 millió EUR. Az uniós részvényesek a vállalkozásnak piaci feltételek mellett 6 millió EUR összegű hosszú lejáratú hitelt nyújtottak, amely a saját részesedésük 10 %-ának felel meg. A pénzügyi kapcsolatok egyensúlyának fenntartása érdekében a harmadik országbeli részvényesek ezért (tőkéjükön/tőkerészesedésükön túl) csak a saját tőkéjük 10 %-ának (azaz 4 millió EUR-nak) megfelelő kiegészítő finanszírozást nyújthatnak.

(15)  Például ha egy befektető garanciát bocsát egy bank rendelkezésére, és ezért a bank kész hitelt nyújtani.

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Tanács

| 16.6.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 191/12 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 191/12

---

A TANÁCS HATÁROZATA

(2017. június 12.)

a Közösségi Növényfajta-hivatal alelnökének kinevezéséről

(2017/C 191/02)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a közösségi növényfajta-oltalmi jogokról szóló, 1994. július 27-i 2100/94/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 43. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | 2012. március 19-i határozatával (2) a Tanács megújította Carlos PEREIRA GODINHO-nak, mint a Közösségi Növényfajta-hivatal (a továbbiakban: Hivatal) alelnökének hivatali idejét. |
| --- | --- |

(1)

2012. március 19-i határozatával (2) a Tanács megújította Carlos PEREIRA GODINHO-nak, mint a Közösségi Növényfajta-hivatal (a továbbiakban: Hivatal) alelnökének hivatali idejét.

| (2) | Carlos PEREIRA GODINHO hivatali ideje 2017. március 31-én lejárt. |
| --- | --- |

(2)

Carlos PEREIRA GODINHO hivatali ideje 2017. március 31-én lejárt.

| (3) | 2017. április 12-én – a Hivatal igazgatási tanácsa véleményének meghallgatását követően – a Bizottság, egyetlen jelöltként, Francesco MATTINÁ-t javasolta a Hivatal elnökhelyettesi tisztségére, |
| --- | --- |

(3)

2017. április 12-én – a Hivatal igazgatási tanácsa véleményének meghallgatását követően – a Bizottság, egyetlen jelöltként, Francesco MATTINÁ-t javasolta a Hivatal elnökhelyettesi tisztségére,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

(1)   A Tanács Francesco MATTINA-t ötéves időszakra a Közösségi Növényfajta-hivatal (a továbbiakban: Hivatal) alelnökévé nevezi ki.

(2)   Francesco MATTINA hivatali ideje a hivatalba lépésének napján kezdődik. A hivatalba lépés időpontját az elnök és a Hivatal igazgatási tanácsa határozza meg.

2. cikk

A Hivatal igazgatási tanácsának elnöke felhatalmazást kap, hogy Francesco MATTINA-val aláírja a munkaszerződést.

3. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Luxembourgban, 2017. június 12-én.

a Tanács részéről

az elnök

C. CAMILLERI

---

(1)  HL L 227., 1994.9.1., 1. o.

1

(2)  A Tanács határozata (2012. március 19.) a Közösségi Növényfajta-hivatal alelnöke hivatali idejének megújításáról (HL C 82., 2012.3.21., 6. o.).

2

---

Európai Bizottság

| 16.6.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 191/13 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 191/13

---

Euroátváltási árfolyamok (1)

2017. június 15.

(2017/C 191/03)

1 euro =

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,1166 |
| JPY | Japán yen | 122,95 |
| DKK | Dán korona | 7,4360 |
| GBP | Angol font | 0,87640 |
| SEK | Svéd korona | 9,7278 |
| CHF | Svájci frank | 1,0874 |
| ISK | Izlandi korona | |
| NOK | Norvég korona | 9,4718 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 26,213 |
| HUF | Magyar forint | 307,79 |
| PLN | Lengyel zloty | 4,2122 |
| RON | Román lej | 4,5893 |
| TRY | Török líra | 3,9266 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,4722 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,4826 |
| HKD | Hongkongi dollár | 8,7118 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,5505 |
| SGD | Szingapúri dollár | 1,5444 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 263,07 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 14,3723 |
| CNY | Kínai renminbi | 7,5985 |
| HRK | Horvát kuna | 7,4050 |
| IDR | Indonéz rúpia | 14 871,15 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,7651 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 55,657 |
| RUB | Orosz rubel | 64,3175 |
| THB | Thaiföldi baht | 37,953 |
| BRL | Brazil real | 3,6559 |
| MXN | Mexikói peso | 20,1825 |
| INR | Indiai rúpia | 72,1420 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,1166

JPY

Japán yen

122,95

DKK

Dán korona

7,4360

GBP

Angol font

0,87640

SEK

Svéd korona

9,7278

CHF

Svájci frank

1,0874

ISK

Izlandi korona

NOK

Norvég korona

9,4718

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

26,213

HUF

Magyar forint

307,79

PLN

Lengyel zloty

4,2122

RON

Román lej

4,5893

TRY

Török líra

3,9266

AUD

Ausztrál dollár

1,4722

CAD

Kanadai dollár

1,4826

HKD

Hongkongi dollár

8,7118

NZD

Új-zélandi dollár

1,5505

SGD

Szingapúri dollár

1,5444

KRW

Dél-Koreai won

1 263,07

ZAR

Dél-Afrikai rand

14,3723

CNY

Kínai renminbi

7,5985

HRK

Horvát kuna

7,4050

IDR

Indonéz rúpia

14 871,15

MYR

Maláj ringgit

4,7651

PHP

Fülöp-szigeteki peso

55,657

RUB

Orosz rubel

64,3175

THB

Thaiföldi baht

37,953

BRL

Brazil real

3,6559

MXN

Mexikói peso

20,1825

INR

Indiai rúpia

72,1420

---

(1)  Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

Az európai politikai pártokkal és európai politikai alapítványokkal foglalkozó hatóság

| 16.6.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 191/14 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 191/14

---

Az európai politikai pártokkal és európai politikai alapítványokkal foglalkozó hatóság

2017. május 4-i határozata

a Liberálisok és Demokraták Szövetsége Európáért európai politikai pártként való bejegyzéséről

(Csak az angol nyelvű szöveg hiteles)

(2017/C 191/04)

AZ EURÓPAI POLITIKAI PÁRTOKKAL ÉS EURÓPAI POLITIKAI ALAPÍTVÁNYOKKAL FOGLALKOZÓ HATÓSÁG

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az európai politikai pártok és az európai politikai alapítványok jogállásáról és finanszírozásáról szóló, 2014. október 22-i 1141/2014/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikkére,

tekintettel a Liberálisok és Demokraták Szövetsége Európáért kérelmére,

mivel:

| (1) | Az európai politikai pártokkal és európai politikai alapítványokkal foglalkozó hatóság (a hatóság) 2017. március 20-án megkapta a Liberálisok és Demokraták Szövetsége Európáért (a kérelmező) arra irányuló kérelmét, hogy az 1141/2014/EU, Euratom rendelet 8. cikkének (1) bekezdésével összhangban európai politikai pártként jegyezzék be, 2017. április 25-én pedig megkapta a kérelmet kiegészítő beadványt, |
| --- | --- |

(1)

Az európai politikai pártokkal és európai politikai alapítványokkal foglalkozó hatóság (a hatóság) 2017. március 20-án megkapta a Liberálisok és Demokraták Szövetsége Európáért (a kérelmező) arra irányuló kérelmét, hogy az 1141/2014/EU, Euratom rendelet 8. cikkének (1) bekezdésével összhangban európai politikai pártként jegyezzék be, 2017. április 25-én pedig megkapta a kérelmet kiegészítő beadványt,

| (2) | A kérelmező benyújtotta az 1141/2014/EU, Euratom rendelet 3. cikkében rögzített feltételek teljesítését igazoló dokumentumokat, a rendelet mellékletében meghatározott formában tett nyilatkozatot, valamint a kérelmező alapszabályát, amely tartalmazza a rendelet 4. cikkében előírt rendelkezéseket, |
| --- | --- |

(2)

A kérelmező benyújtotta az 1141/2014/EU, Euratom rendelet 3. cikkében rögzített feltételek teljesítését igazoló dokumentumokat, a rendelet mellékletében meghatározott formában tett nyilatkozatot, valamint a kérelmező alapszabályát, amely tartalmazza a rendelet 4. cikkében előírt rendelkezéseket,

| (3) | A kérelmet kiegészíti Gérard Indekeu közjegyzőnek az 1141/2014/EU, Euratom rendelet 15. cikkének (2) bekezdése értelmében tett, azt igazoló nyilatkozata, hogy a kérelmező székhelye Belgiumban található, valamint hogy alapszabálya megfelel a nemzeti jog vonatkozó rendelkezéseinek, |
| --- | --- |

(3)

A kérelmet kiegészíti Gérard Indekeu közjegyzőnek az 1141/2014/EU, Euratom rendelet 15. cikkének (2) bekezdése értelmében tett, azt igazoló nyilatkozata, hogy a kérelmező székhelye Belgiumban található, valamint hogy alapszabálya megfelel a nemzeti jog vonatkozó rendelkezéseinek,

| (4) | A kérelmező a 2015/2401/EU, Euratom felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) 1. és 2. cikkével összhangban kiegészítő dokumentumokat nyújtott be, |
| --- | --- |

(4)

A kérelmező a 2015/2401/EU, Euratom felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) 1. és 2. cikkével összhangban kiegészítő dokumentumokat nyújtott be,

| (5) | Az 1141/2014/EU, Euratom rendelet 9. cikke értelmében a hatóság megvizsgálta a kérelmet és a benyújtott alátámasztó dokumentumokat, és úgy véli, hogy a kérelmező teljesíti a rendelet 3. cikkében meghatározott bejegyzési feltételeket, valamint hogy az alapszabálya tartalmazza a rendelet 4. cikkében előírt rendelkezéseket, |
| --- | --- |

(5)

Az 1141/2014/EU, Euratom rendelet 9. cikke értelmében a hatóság megvizsgálta a kérelmet és a benyújtott alátámasztó dokumentumokat, és úgy véli, hogy a kérelmező teljesíti a rendelet 3. cikkében meghatározott bejegyzési feltételeket, valamint hogy az alapszabálya tartalmazza a rendelet 4. cikkében előírt rendelkezéseket,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Liberálisok és Demokraták Szövetsége Európáért ezennel bejegyzésre kerül mint európai politikai párt.

A párt e határozatnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételének napján európai jogi személyiséget szerez.

2. cikk

Ez a határozat a róla szóló értesítés napján lép hatályba.

3. cikk

E határozat címzettje

| Liberálisok és Demokraták Szövetsége Európáért |
| --- |
| Rue d'Idalie/Idaliestraat 11 (box 2) |
| 1050 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Liberálisok és Demokraták Szövetsége Európáért

Rue d'Idalie/Idaliestraat 11 (box 2)

1050 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Kelt Brüsszelben, 2017. május 4.

az európai politikai pártokkal és európai politikai alapítványokkal foglalkozó hatóság nevében,

az igazgató,

M. ADAM

---

(1)  HL L 317., 2014.11.4., 1. o.

1

(2)  A Bizottság (EU, Euratom) 2015/2401 felhatalmazáson alapuló rendelete (2015. október 2.) az európai politikai pártok és alapítványok nyilvántartásának tartalmáról és működéséről (HL L 333., 2015.12.19., 50. o.).

2

---

MELLÉKLET

Image

Adoptés par le Congrès de l'ALDE Party le 3 décembre 2016

Adoptés par le Congrès de l'ALDE Party le 3 décembre 2016

CHAPITRE I – NOM, SIEGE, OBJET ET DUREE DE L'ASSOCIATION

CHAPITRE I – NOM, SIEGE, OBJET ET DUREE DE L'ASSOCIATION

Article 1 – Nom et logo

Article 1 – Nom et logo

Un parti politique européen est constitué en vertu du droit européen. Son nom est «Alliance of Liberals and Democrats for Europe Party», en abrégé «ALDE Party», ci-après dénommé l' « Association ». Tant la forme complète qu'abrégée du nom peuvent être utilisées de manière indifférente.

Alliance of Liberals and Democrats for Europe Party

ALDE Party

Tous les actes, factures, annonces, publications, courriers, bons de commande et autres documents émanant de l'Association doivent mentionner sa dénomination complète ou abrégée, précédée ou suivie immédiatement des mots « parti européen », ainsi que l'adresse du siège de l'Association.

L'Association est régie par le Règlement no 1141/2014 du Parlement européen et du Conseil du 22 octobre 2014 relatif au statut et au financement des partis politiques européens et des fondations politiques européennes (le «Règlement»), ainsi que par la loi du 27 juin 1921 sur les associations sans but lucratif, les fondations, les partis politiques européens et les fondations politiques européennes (la «Loi») pour les aspects légaux qui ne sont pas couverts par le Règlement, tel que le prévoit l'article 14 du Règlement.

o

Règlement

Loi

Le logo de l'Association est repris à l'Annexe I aux présents statuts.

Article 2 – Siège

Article 2 – Siège

Le siège de l'Association est situé à B-1050 Bruxelles, rue d'Idalie, 11. Le siège de l'Association peut être transféré en tout autre lieu dans l'Union européenne par décision prise par le Bureau.

Article 3 – Objet et objectifs

Article 3 – Objet et objectifs

L'Association observe les valeurs sur lesquelles l'Union européenne est fondée, telles que reprises à l'article 2 du Traité sur l'Union européenne, à savoir les valeurs de respect de la dignité humaine, de liberté, de démocratie, d'égalité, de l'État de droit, ainsi que de respect des droits de l'homme, y compris des droits des personnes appartenant à des minorités.

L'Association a pour objet non-lucratif d'apporter son soutien au rassemblement des partis politiques et citoyens d'Europe qui, se réclamant des valeurs libérales, démocratiques et réformatrices, veulent contribuer à l'Union européenne.

L'Association réalisera son objet par :

| — | le renforcement du mouvement libéral, démocrate et réformateur dans l'Union européenne et dans toute l'Europe ; |
| --- | --- |

—

le renforcement du mouvement libéral, démocrate et réformateur dans l'Union européenne et dans toute l'Europe ;

| — | la recherche d'une position commune sur toutes les questions importantes concernant l'Union européenne ; |
| --- | --- |

—

la recherche d'une position commune sur toutes les questions importantes concernant l'Union européenne ;

| — | l'information du public et sa participation à la construction d'une démocratie européenne unie ; |
| --- | --- |

—

l'information du public et sa participation à la construction d'une démocratie européenne unie ;

| — | l'appui et la coordination de ses membres dans le contexte des élections du Parlement européen ; |
| --- | --- |

—

l'appui et la coordination de ses membres dans le contexte des élections du Parlement européen ;

| — | le soutien à la constitution d'un groupe parlementaire libéral, démocratique et réformateur dans toutes les assemblées parlementaires internationales ; |
| --- | --- |

—

le soutien à la constitution d'un groupe parlementaire libéral, démocratique et réformateur dans toutes les assemblées parlementaires internationales ;

| — | le développement de relations de travail étroites entre et avec ses membres, leurs groupes parlementaires nationaux, le Groupe parlementaire de l'ALDE Party au Parlement européen, dans d'autres enceintes internationales et l'Internationale Libérale. |
| --- | --- |

—

le développement de relations de travail étroites entre et avec ses membres, leurs groupes parlementaires nationaux, le Groupe parlementaire de l'ALDE Party au Parlement européen, dans d'autres enceintes internationales et l'Internationale Libérale.

L'Association peut, également, valablement constituer une filiale dédiée aux activités de collecte de fonds, de sponsoring ainsi que toute autre activité qui contribue au financement privé ou public de l'Association, pour autant que les bénéfices réalisés par la filiale et attribués à l'Association soient affectés à la réalisation des objectifs non-lucratifs.

L'Association peut accomplir tous les actes et mener toutes les activités, en Europe, visant directement ou indirectement à améliorer ou promouvoir son objet et ses objectifs.

Article 4 – Durée

Article 4 – Durée

L'Association est constituée pour une durée illimitée.

Article 5 – Fondation

Article 5 – Fondation

La fondation politique européenne affiliée à l'Association est le Forum Libéral Européen. Cette entité est formellement affiliée à l'ALDE Party et, par ses activités, qui s'inscrivent dans le respect des objectifs et valeurs fondamentales poursuivis par l'Union européenne, appuie et complète les objectifs du parti politique au niveau européen.

CHAPITRE II – MEMBRES

CHAPITRE II – MEMBRES

Article 6 – Critères d'admission des membres, catégories de membres et droits et obligations des membres

Article 6 – Critères d'admission des membres, catégories de membres et droits et obligations des membres

La qualité de membre de l'Association est ouverte à tous les partis politiques en Europe et aux citoyens qui acceptent les statuts, le règlement d'ordre intérieur de l'Association, les programmes politiques de l'Association et la Déclaration de Stuttgart.

L'Association doit être composée d'au moins deux membres effectifs. L'Association est composée de membres effectifs, associés et individuels, personnes physiques ou morales légalement constituées selon les lois et usages de leur pays d'origine.

La qualité de membre effectif est attribuée de plein droit à l'a.s.b.l. de droit belge European Liberal Youth, en abrégé LYMEC.

Si un candidat membre ne dispose pas de la personnalité juridique selon les lois et usages de son pays d'origine, il doit désigner, dans sa demande écrite d'admission, une personne physique qui agira au nom et pour compte de tous les membres dudit candidat membre, en qualité de mandataire commun.

Les membres effectifs doivent payer une cotisation, à l'exception de l'a.s.b.l. LYMEC. Ils ont le droit de prendre part aux réunions du Conseil et du Congrès, de faire valoir leur opinion et de voter.

Les membres associés doivent payer une cotisation. Ils ont le droit de prendre part aux réunions du Conseil et du Congrès, de faire valoir leur opinion mais ils n'ont pas le droit de vote. Tout membre associé peut à tout moment demander à devenir membre effectif.

Les membres individuels doivent payer une cotisation. Ils ont le droit de prendre part aux réunions du Conseil et du Congrès, selon les modalités prévues dans le règlement d'ordre intérieur. Ils peuvent faire valoir leur opinion et voter.

Article 7 – Registre des membres et liste des membres

Article 7 – Registre des membres et liste des membres

Un registre contenant une liste à jour de tous les membres effectifs et associés de l'Association et une liste des membres individuels sont conservés au siège de l'Association.

Les membres effectifs, associés et individuels ont le droit d'avoir accès au registre et à la liste des membres individuels au siège de l'Association.

La liste des partis membres effectifs et associés de l'Association est reprise à l'Annexe II aux présents statuts.

Article 8 – Admission des membres

Article 8 – Admission des membres

Toute candidature comme membre effectif ou associé est adressée au Bureau, accompagnée de tous les documents nécessaires démontrant que le candidat remplit les conditions d'éligibilité. Le Bureau soumet la candidature et son rapport préliminaire et avis au Conseil, qui vérifie si la candidature remplit ou non les conditions d'éligibilité. Le Conseil se prononce à la majorité de deux-tiers des voix émises. La décision du Conseil d'admettre un candidat ou non est définitive et le Conseil n'est pas tenu de motiver sa décision.

Toute candidature comme membre individuel est adressée au secrétaire-général. La candidature est soumise au Bureau. Le Bureau se prononce à la majorité simple des voix émises. La décision du Bureau d'admettre ou non un candidat est définitive et le Bureau n'est pas obligé de motiver sa décision.

Article 9 – Démission et exclusion de membres

Article 9 – Démission et exclusion de membres

Tout membre effectif ou associé peut démissionner de l'Association à tout moment en donnant un préavis de trois mois par lettre recommandée adressée au secrétaire-général. La démission entre en vigueur à la fin de l'exercice social.

Un membre individuel peut démissionner à tout moment par notification écrite adressée au secrétaire-général. La démission prend effet immédiatement.

Un membre démissionnaire reste tenu de ses obligations financières vis-à-vis de l'Association jusqu'à la fin de l'exercice social au cours duquel sa démission a pris effet.

Si un membre effectif manque à ses obligations financières après un avertissement adressé par le secrétaire-général de payer ses dettes dans un délai de trois mois, le droit de vote du membre effectif est suspendu à compter de l'expiration de ce délai de trois mois.

Si un membre individuel manque à ses obligations financières, son droit de vote sera suspendu.

Si un membre effectif associé ou individuel manque à ses obligations financières pendant deux exercices sociaux consécutifs, il est réputé démissionnaire à compter du premier jour de l'exercice social suivant.

Tout membre peut être exclu pour chacune des raisons suivantes :

| (i) | ne pas respecter les statuts ou le règlement d'ordre intérieur ; |
| --- | --- |

(i)

ne pas respecter les statuts ou le règlement d'ordre intérieur ;

| (ii) | ne pas respecter les décisions de tout organe de l'Association ; |
| --- | --- |

(ii)

ne pas respecter les décisions de tout organe de l'Association ;

| (iii) | ne plus satisfaire aux conditions d'éligibilité comme membre ; |
| --- | --- |

(iii)

ne plus satisfaire aux conditions d'éligibilité comme membre ;

| (iv) | si un de ses actes est contraire aux intérêts et aux valeurs de l'Association en général. |
| --- | --- |

(iv)

si un de ses actes est contraire aux intérêts et aux valeurs de l'Association en général.

L'exclusion de membres effectifs ou associés est décidée par le Conseil avec une majorité de deux-tiers des voix émises. Le membre effectif ou associé est informé par lettre recommandée, télécopie, courrier électronique ou tout autre écrit de la proposition d'exclusion. La lettre décrit les motifs sur lesquels l'exclusion proposée est basée. Le membre effectif ou associé a le droit d'adresser ses remarques par écrit au secrétaire-général, dans un délai des 15 jours calendrier à compter de la réception de la lettre. A sa demande préalable exprimée par écrit, le membre effectif ou associé peut être entendu.

La décision d'exclusion décrit les motifs sur lesquels l'exclusion est basée, mais pour le surplus, la décision ne doit pas être motivée. Le secrétaire-général adresse une copie de la décision au membre exclu par lettre recommandée, télécopie, courrier électronique ou tout autre écrit dans un délai de 15 jours calendrier. L'exclusion prend effet immédiatement mais le membre exclu reste tenu de ses obligations financières vis-à-vis de l'Association jusqu'à la fin de l'exercice social.

L'expulsion d'un membre individuel est décidée par le Bureau en conformité avec le règlement d'ordre intérieur. La décision ne doit pas être motivée. Le secrétaire-général adresse une copie de la décision au membre individuel exclu par écrit dans un délai de 15 jours calendrier. L'exclusion entre en vigueur immédiatement mais le membre exclu reste tenu à ses obligations financières vis-à-vis de l'Association jusqu'à la fin de l'exercice social.

Un membre démissionnaire ou exclu n'a aucun droit à faire valoir sur l'avoir social de l'Association.

CHAPITRE III – ORGANES DE L'ASSOCIATION

CHAPITRE III – ORGANES DE L'ASSOCIATION

Article 10 – Les organes de l'Association

Article 10 – Les organes de l'Association

| (i) | Le Congrès ; |
| --- | --- |

(i)

Le Congrès ;

| (ii) | Le Conseil ; |
| --- | --- |

(ii)

Le Conseil ;

| (iii) | Le Bureau. |
| --- | --- |

(iii)

Le Bureau.

CHAPITRE IV – CONGRES

CHAPITRE IV – CONGRES

Article 11 – Composition et pouvoirs

Article 11 – Composition et pouvoirs

Le Congrès est composé de tous les membres effectifs, associés et individuels et des membres du Bureau.

En conformité avec le règlement d'ordre intérieur, des tiers peuvent se voir accorder le droit de prendre part aux réunions du Congrès. Ils ont le droit de faire valoir leur opinion mais n'ont pas le droit de vote.

Les décisions prises par le Congrès sont contraignantes pour tous les membres, en ce compris les membres absents, dissidents ou ceux qui s'abstiennent de voter.

Les pouvoirs suivants sont réservés au Congrès :

| a) | L'élection, la révocation et la décharge des membres du Bureau ; |
| --- | --- |

a)

L'élection, la révocation et la décharge des membres du Bureau ;

| b) | Les modifications aux statuts ; |
| --- | --- |

b)

Les modifications aux statuts ;

| c) | La dissolution et la liquidation de l'Association ; |
| --- | --- |

c)

La dissolution et la liquidation de l'Association ;

| d) | L'approbation d'un programme politique commun pour les élections européennes ; |
| --- | --- |

d)

L'approbation d'un programme politique commun pour les élections européennes ;

| e) | L'élection du ou des candidat(s) de tête commun(s) aux élections européennes. |
| --- | --- |

e)

L'élection du ou des candidat(s) de tête commun(s) aux élections européennes.

Article 12 – Convocations et réunions

Article 12 – Convocations et réunions

Le Congrès est convoqué par le Conseil. Le Congrès se réunit au moins une fois par an dans chaque année calendrier et pas plus de dix-huit mois ne peuvent s'écouler entre deux réunions du Congrès.

Des réunions extraordinaires du Congrès peuvent être convoquées par le Bureau ou le Conseil ou au moins un tiers des membres effectifs.

La convocation est adressée par courrier, télécopie, courrier électronique ou tout autre moyen écrit. Pour le surplus, les règles relatives à l'ordre du jour, à l'horaire et la manière dont les réunions du Congrès sont tenues sont décrites dans le règlement d'ordre intérieur.

Article 13 – Représentation

Article 13 – Représentation

Les membres effectifs, associés et individuels sont représentés au Congrès par des délégués, nommés en conformité avec les règles décrites dans le règlement d'ordre intérieur.

Chaque membre effectif a autant de voix que de délégués. Les membres individuels auront autant de voix que de délégués, tel que stipulé dans le règlement d'ordre intérieur. Un délégué peut émettre deux voix au plus.

Article 14 – Délibérations, quorums et votes

Article 14 – Délibérations, quorums et votes

Une liste des présences des membres effectifs, associés et individuels est signée avant la réunion par les délégués, en dessous du nom du membre qu'ils représentent.

Le Congrès peut valablement délibérer si au moins un tiers des membres effectifs sont présents. Si ce quorum n'est pas atteint, une nouvelle réunion du Congrès est convoquée au plus tôt 15 jours calendrier après la première réunion. La seconde réunion du Congrès peut valablement prendre des décisions, quel que soit le nombre de membres effectifs présents.

Les décisions du Congrès, en ce compris les élections et les révocations des membres du Bureau sont prises à la majorité simple des voix émises. Les abstentions ne sont pas prises en compte et en cas de vote écrit, les votes blancs ou irréguliers ne sont pas pris en compte dans le décompte des voix. En cas d'égalité des voix, la décision est rejetée.

Article 15 – Procès-verbaux

Article 15 – Procès-verbaux

Les décisions du Congrès sont consignées dans des procès-verbaux. Les procès-verbaux sont approuvés à l'occasion de la réunion suivante du Congrès et sont signés par la personne qui préside cette réunion.

Les procès-verbaux sont conservés dans un registre à la disposition des membres au siège de l'Association. Une copie du procès-verbal est également adressée à tous les membres effectifs et associés.

Les procès-verbaux du Congrès peuvent également être publiés en tout ou en partie.

CHAPITRE V – CONSEIL

CHAPITRE V – CONSEIL

Article 16 – Composition et pouvoirs

Article 16 – Composition et pouvoirs

Le Conseil est composé de tous les membres effectifs, associés et individuels et des membres du Bureau.

En conformité avec le règlement d'ordre intérieur, des tiers peuvent se voir accorder le droit de prendre part aux réunions du Conseil. Ils ont le droit de faire valoir leur opinion mais n'ont pas le droit de vote.

Les décisions prises par le Conseil sont contraignantes pour tous les membres, en ce compris les membres absents, dissidents ou ceux qui s'abstiennent de voter.

Les pouvoirs suivants sont réservés au Conseil :

| a) | L'approbation des comptes annuels, du rapport annuel, du budget, des cotisations et de tout autre forme de financement proposés par le Bureau ; |
| --- | --- |

a)

L'approbation des comptes annuels, du rapport annuel, du budget, des cotisations et de tout autre forme de financement proposés par le Bureau ;

| b) | L'admission, la suspension et l'exclusion des membres effectifs ou associés ; |
| --- | --- |

b)

L'admission, la suspension et l'exclusion des membres effectifs ou associés ;

| c) | L'approbation et les modifications au règlement d'ordre intérieur ; |
| --- | --- |

c)

L'approbation et les modifications au règlement d'ordre intérieur ;

| d) | La préparation du programme politique commun pour les élections européennes à approuver par le Congrès ; |
| --- | --- |

d)

La préparation du programme politique commun pour les élections européennes à approuver par le Congrès ;

| e) | L'interprétation des statuts et du règlement d'ordre intérieur ; |
| --- | --- |

e)

L'interprétation des statuts et du règlement d'ordre intérieur ;

| f) | Sur proposition du Bureau, la nomination et la révocation du secrétaire-général ; |
| --- | --- |

f)

Sur proposition du Bureau, la nomination et la révocation du secrétaire-général ;

| g) | La nomination, la révocation et la détermination des émoluments du ou des commissaire(s)-réviseur(s) ; |
| --- | --- |

g)

La nomination, la révocation et la détermination des émoluments du ou des commissaire(s)-réviseur(s) ;

| h) | La modification de l'Annexe I aux présents statuts relative au logo de l'Association ainsi que la modification de l'Annexe II aux présents statuts relative à la liste des membres effectifs (les partis membres) de l'Association. |
| --- | --- |

h)

La modification de l'Annexe I aux présents statuts relative au logo de l'Association ainsi que la modification de l'Annexe II aux présents statuts relative à la liste des membres effectifs (les partis membres) de l'Association.

Article 17 - Convocation et réunions

Article 17 - Convocation et réunions

Le Conseil est convoqué par le Bureau chaque fois que nécessaire pour l'intérêt de l'Association ou sur requête écrite d'un quart des membres effectifs.

Au moins deux réunions du Conseil doivent être tenues chaque année.

La convocation est adressée par courrier, télécopie, courrier électronique ou tout autre moyen écrit. Pour le surplus, les règles relatives à l'ordre du jour, à l'horaire et à la manière dont les réunions du Conseil sont tenues sont décrites dans le règlement d'ordre intérieur.

Article 18 - Représentation

Article 18 - Représentation

Les membres effectifs, associés et individuels sont représentés au Conseil par des délégués, nommés en conformité avec les règles décrites dans le règlement d'ordre intérieur.

Chaque membre effectif a autant de voix que de délégués. Les membres individuels auront autant de voix que de délégués, tel que stipulé dans le règlement d'ordre intérieur.

Article 19 - Délibérations, quorums et votes

Article 19 - Délibérations, quorums et votes

Une liste des présences des membres effectifs, associés et individuels est signée avant la réunion par les délégués, en dessous du nom du membre qu'ils représentent.

Sauf disposition contraire des statuts, le Conseil peut valablement délibérer si au moins un tiers des membres effectifs sont présents. Si ce quorum n'est pas atteint, une nouvelle réunion du Conseil est convoquée au plus tôt 15 jours calendrier après la première réunion. La seconde réunion du Conseil peut valablement prendre des décisions, quel que soit le nombre de membres effectifs présents.

Sauf disposition contraire des statuts, les décisions du Conseil sont prises à la majorité simple des voix émises. Les abstentions ne sont pas prises en compte et en cas de vote écrit, les votes blancs ou irréguliers ne sont pas pris en compte dans le décompte des voix. En cas d'égalité des voix, la décision est rejetée.

Les décisions du Conseil peuvent être également prises par lettre circulaire, en conformité avec les règles décrites dans le règlement d'ordre intérieur. Les décisions prises par lettre circulaire sont considérées comme ayant été prises au siège de l'Association et sont réputées entrer en vigueur à la date mentionnée sur la lettre circulaire.

Article 20 – Procès-verbaux

Article 20 – Procès-verbaux

Les décisions du Conseil sont consignées dans des procès-verbaux. Les procès-verbaux sont approuvés à l'occasion de la réunion suivante du Conseil et sont signés par la personne qui préside cette réunion.

Les procès-verbaux sont conservés dans un registre à la disposition des membres au siège de l'Association. Une copie du procès-verbal est également adressée à tous les membres effectifs et associés.

CHAPITRE VI – BUREAU

CHAPITRE VI – BUREAU

Article 21 – Composition, pouvoirs et élections

Article 21 – Composition, pouvoirs et élections

Le Bureau est composé de onze membres, élus par le Congrès, parmi lesquels un Président, neuf Vice-Présidents et un Trésorier. Les membres du Bureau ne peuvent exercer plus de trois mandats consécutifs de chacun deux années à une même fonction et pas plus de huit années au total.

Les membres du Bureau sont au service de l'ALDE Party dans son ensemble et ne sont pas des représentants de leurs partis membres nationaux. En cela, ils se voient confier des droits de vote, tel que spécifié plus en détails dans le règlement d'ordre intérieur.

En conformité avec les règles décrites dans le règlement d'ordre intérieur, des tiers peuvent être invités à prendre part à une réunion du Bureau, comme observateurs. Les observateurs peuvent faire valoir leur opinion mais n'ont pas le droit de vote.

Sauf si décidé autrement par le Congrès, le mandat prend effet immédiatement et prend fin à l'issue de la deuxième réunion du Congrès qui se tient après celle qui a procédé à l'élection.

La fonction de membre du Bureau n'est pas rémunérée. Les dépenses raisonnables appuyées par des pièces justificatives appropriées sont remboursées.

Le Bureau est investi du pouvoir d'accomplir tous les actes nécessaires ou utiles pour réaliser l'objet et les objectifs de l'Association, à l'exception des pouvoirs que la loi ou les statuts réservent au Conseil ou au Congrès.

Le Bureau peut déléguer, sous sa responsabilité, une partie de ses pouvoirs pour des objets spéciaux et déterminés à un mandataire.

Le Bureau peut créer des groupes consultatifs et de travail, pour tout objet qu'il considère approprié. La composition, les termes de leur objet et les règles de procédure de ces groupes consultatifs et de travail sont décrites dans le règlement d'ordre intérieur.

Le Congrès peut attribuer le titre de Président Honoraire de l'Association.

Le scrutin est secret. En plus de leur propre vote, les délégués votants peuvent se voir attribuer un maximum d'une procuration par élection, ce qui signifie que deux voix au maximum par délégué peuvent être émises. Les abstentions, les votes blancs et irréguliers ne sont pas pris en compte dans le décompte des voix.

| a) | Election du Président et du Trésorier
  Le Président et le Trésorier sont élus séparément, par une majorité de plus de 50 % des voix émises. S'il y a plus de deux candidats, et que personne n'atteint plus de 50 % des voix émises, un second tour a lieu entre les deux candidats ayant obtenu le plus grand nombre de voix. |
| --- | --- |

a)

Election du Président et du Trésorier

Le Président et le Trésorier sont élus séparément, par une majorité de plus de 50 % des voix émises. S'il y a plus de deux candidats, et que personne n'atteint plus de 50 % des voix émises, un second tour a lieu entre les deux candidats ayant obtenu le plus grand nombre de voix.

| b) | Election des Vice-Présidents
  Les Vice-Présidents sont élus au moyen d'un scrutin à bulletin unique. Les délégués peuvent choisir autant de candidats qu'ils le veulent, jusqu'au nombre maximal de postes à pourvoir.
  Les candidats avec le plus de voix sont élus dans l'ordre du nombre de voix. Seuls les candidats atteignant le quorum défini ci-après sont élus : 1 divisé par le nombre de postes à pourvoir, c'est-à-dire que pour deux postes le quorum est de 1/2 = 50 % des bulletins émis (et non du total de voix), pour 3 postes à pourvoir 1/3 = 33,33 % des bulletins émis, pour 4 postes à pourvoir 1/4 = 25 % des bulletins émis, etc.
  Lorsqu'il n'y a qu'un poste vacant à un tour d'une élection, le principe de la majorité simple est appliqué, comme c'est le cas pour les postes de Président et Trésorier.
  Les candidats n'arrivant pas à obtenir le quorum au premier tour peuvent être candidats au second tour pour lequel il n'y a pas de quorum. Ceux obtenant le plus grand nombre de voix sont élus jusqu'à ce que tous les mandats vacants aient été attribués.
  Si deux candidats ou plus obtiennent le même nombre de voix pour le dernier mandat vacant, un ultime tour est organisé entre ces candidats en vue de déterminer à qui le mandat sera attribué.
  Dans l'hypothèse où un Vice-Président en exercice ou un Trésorier en exercice est candidat au poste de Président, un mandat supplémentaire deviendrait vacant si cette personne est élue Président.
  Les candidats à l'élection du Bureau doivent être désignés par un parti membre effectif de l'Association en ordre de paiement de sa cotisation annuelle. Le dirigeant du parti du candidat doit envoyer une lettre de désignation signée adressée au Président de l'ALDE Party. |
| --- | --- |

b)

Election des Vice-Présidents

Les Vice-Présidents sont élus au moyen d'un scrutin à bulletin unique. Les délégués peuvent choisir autant de candidats qu'ils le veulent, jusqu'au nombre maximal de postes à pourvoir.

Les candidats avec le plus de voix sont élus dans l'ordre du nombre de voix. Seuls les candidats atteignant le quorum défini ci-après sont élus : 1 divisé par le nombre de postes à pourvoir, c'est-à-dire que pour deux postes le quorum est de 1/2 = 50 % des bulletins émis (et non du total de voix), pour 3 postes à pourvoir 1/3 = 33,33 % des bulletins émis, pour 4 postes à pourvoir 1/4 = 25 % des bulletins émis, etc.

Lorsqu'il n'y a qu'un poste vacant à un tour d'une élection, le principe de la majorité simple est appliqué, comme c'est le cas pour les postes de Président et Trésorier.

Les candidats n'arrivant pas à obtenir le quorum au premier tour peuvent être candidats au second tour pour lequel il n'y a pas de quorum. Ceux obtenant le plus grand nombre de voix sont élus jusqu'à ce que tous les mandats vacants aient été attribués.

Si deux candidats ou plus obtiennent le même nombre de voix pour le dernier mandat vacant, un ultime tour est organisé entre ces candidats en vue de déterminer à qui le mandat sera attribué.

Dans l'hypothèse où un Vice-Président en exercice ou un Trésorier en exercice est candidat au poste de Président, un mandat supplémentaire deviendrait vacant si cette personne est élue Président.

Les candidats à l'élection du Bureau doivent être désignés par un parti membre effectif de l'Association en ordre de paiement de sa cotisation annuelle. Le dirigeant du parti du candidat doit envoyer une lettre de désignation signée adressée au Président de l'ALDE Party.

Article 22 - Vacance

Article 22 - Vacance

En cas de vacance, un nouveau membre du Bureau peut être nommé par le Bureau, en conformité avec les règles décrites à l'article 21.

Le mandat du membre du Bureau remplaçant prend fin en même temps que le terme du mandat de membre du Bureau qu'il remplace. La nomination est ratifiée à la prochaine réunion du Congrès.

Article 23 – Convocation et réunions

Article 23 – Convocation et réunions

Le Bureau se réunit au moins trois fois par an.

Les réunions du Bureau sont convoquées par le Président ou par trois membres du Bureau.

Les réunions du Bureau sont présidées par le Président ou en son absence, par un autre membre du Bureau désigné à cet effet par ses collègues.

La convocation doit contenir le lieu, la date, l'heure, l'ordre du jour et le cas échéant, les documents de travail. Elle doit être adressée à tous les membres du Bureau par lettre, télécopie, courrier électronique ou tout autre moyen écrit, au moins huit jours calendrier avant la date de la réunion.

Article 24 – Délibérations, quorums et votes

Article 24 – Délibérations, quorums et votes

Le Bureau peut valablement délibérer si au moins la moitié des membres du Bureau sont présents. Si ce quorum n'est pas atteint, une nouvelle réunion du Bureau est convoquée au plus tôt huit jours calendrier après la première réunion. La seconde réunion du Bureau peut valablement prendre des décisions, quel que soit le nombre des membres du Bureau présents.

Le Bureau peut seulement délibérer sur les points repris dans l'ordre du jour, à moins que tous les membres du Bureau soient présents et décident de manière unanime de discuter d'autres points.

Chaque membre du Bureau dispose d'une voix. Un membre du Bureau ne peut pas accorder de procuration à un autre membre du Bureau.

Les décisions du Bureau sont prises à la majorité simple des voix émises. Les abstentions ne sont pas prises en compte et en cas de vote écrit, les votes blancs ou irréguliers ne sont pas pris en compte dans le décompte des voix. En cas d'égalité des voix, le président de la réunion dispose d'une voix prépondérante.

Les décisions peuvent également être prises par lettre circulaire, conférence téléphonique ou vidéoconférence. Les décisions prises par conférence téléphonique ou par vidéoconférence sont considérées comme ayant été prises au siège de l'Association et sont réputées entrer en vigueur à la date de la réunion.

Article 25 – Procès-verbaux

Article 25 – Procès-verbaux

Les décisions du Bureau sont consignées dans des procès-verbaux. Les procès-verbaux sont approuvés à l'occasion de la réunion suivante du Bureau et sont signés par la personne qui préside cette réunion.

Les procès-verbaux sont conservés dans un registre à la disposition des membres du Bureau au siège de l'Association. Une copie du procès-verbal est également adressée à tous les membres du Bureau.

CHAPITRE VII – GESTION DE L'ASSOCIATION

CHAPITRE VII – GESTION DE L'ASSOCIATION

Article 26 – Secrétaire-général

Article 26 – Secrétaire-général

Le Conseil délègue la gestion journalière de l'Association au secrétaire-général, sur proposition du Bureau. Le Bureau définit l'étendue et les limitations financières des pouvoirs de gestion journalière du secrétaire-général.

Le terme du mandat du secrétaire-général est de deux ans au plus, renouvelable.

Le secrétaire-général est rémunéré, en conformité avec la décision du Bureau. Les dépenses raisonnables appuyées par des pièces justificatives appropriées sont également remboursées.

Le secrétaire-général peut déléguer une partie de ses pouvoirs pour des objets spéciaux et déterminés à un tiers, sous sa responsabilité.

CHAPITRE VIII – REPRESENTATION DE L'ASSOCIATION

CHAPITRE VIII – REPRESENTATION DE L'ASSOCIATION

Article 27

Article 27

L'Association est valablement représentée dans tous ses actes, en ce compris en justice, soit par le Président, soit par deux membres du Bureau agissant conjointement, qui n'ont pas à justifier d'une décision préalable du Bureau vis-à-vis des tiers.

Le secrétaire-général peut valablement représenter l'Association individuellement dans tous les actes de gestion journalière en ce compris en justice, et n'a pas à justifier d'une décision préalable du Bureau vis-à-vis des tiers.

L'Association est également valablement représentée par un mandataire, dans les limites de son mandat.

CHAPITRE IX – AUDIT

CHAPITRE IX – AUDIT

Article 28

Article 28

Le contrôle de la situation financière, des comptes annuels et la vérification que les opérations décrites dans les comptes annuels sont conformes au Règlement, aux statuts et au règlement financier du Parlement européen, est confié à un ou plusieurs commissaires, nommés par le Conseil parmi les membres de l'Institut des Réviseurs d'Entreprises.

CHAPITRE X – REGLEMENT D'ORDRE INTERIEUR

CHAPITRE X – REGLEMENT D'ORDRE INTERIEUR

Article 29

Article 29

Le Conseil adopte et modifie le règlement d'ordre intérieur de l'Association. Le règlement d'ordre intérieur règle le fonctionnement de l'Association et de ses organes en général, sans être contraire aux statuts.

CHAPITRE XI – EXERCICE SOCIAL, BUDGET ET COMPTES ANNUELS

CHAPITRE XI – EXERCICE SOCIAL, BUDGET ET COMPTES ANNUELS

Article 30

Article 30

L'exercice social coïncide avec l'année calendrier.

Article 31

Article 31

Le Bureau prépare les comptes annuels à la fin de chaque exercice social. Le Trésorier, au nom du Bureau, émet le rapport annuel justifiant de la gestion de l'Association. Ce rapport annuel contient des commentaires sur les comptes annuels afin de présenter l'évolution de l'Association et des activités de l'Association.

L'Association, en ce qui concerne la comptabilité, les comptes, les donations, la vie privée et la protection des données à caractère personnel, respecte le règlement (CE) no 45/2001 ainsi que la directive 95/46/CE concernant la protection des personnes physiques à l'égard du traitement des données à caractère personnel.

o

Le rapport annuel et le rapport du commissaire sont présentés au Conseil pour approbation, en même temps que le projet de comptes annuels.

CHAPITRE XII – FINANCEMENT

CHAPITRE XII – FINANCEMENT

Article 32

Article 32

L'Association assure son financement par :

| (i) | le paiement des cotisations, comme décrit à l'article 5 ; |
| --- | --- |

(i)

le paiement des cotisations, comme décrit à l'article 5 ;

| (ii) | les ressources accordées par toute autorité, en particulier les autorités européennes ; |
| --- | --- |

(ii)

les ressources accordées par toute autorité, en particulier les autorités européennes ;

| (iii) | la rémunération de tout service rendu par l'Association à ses membres ou à des tiers ; |
| --- | --- |

(iii)

la rémunération de tout service rendu par l'Association à ses membres ou à des tiers ;

| (iv) | le paiement de royalties pour l'usage des droits de propriété intellectuelle détenus par l'Association ; |
| --- | --- |

(iv)

le paiement de royalties pour l'usage des droits de propriété intellectuelle détenus par l'Association ;

| (v) | les donations ; |
| --- | --- |

(v)

les donations ;

| (vi) | toute autre forme de ressource financière autorisée. |
| --- | --- |

(vi)

toute autre forme de ressource financière autorisée.

En tout état de cause, le financement de l'Association doit respecter strictement les conditions et obligations relatives au financement des partis politiques édictées par le Règlement.

La cotisation doit être payée avant le 1er avril de chaque année.

er

CHAPITRE XIII – RESPONSABILITE LIMITEE

CHAPITRE XIII – RESPONSABILITE LIMITEE

Article 33

Article 33

Les membres de l'Association, les membres du Bureau et les personnes chargées de la gestion journalière de l'Association ne sont pas personnellement tenus des obligations de l'Association.

La responsabilité des membres du Bureau ou des personnes chargées de la gestion journalière de l'Association est limitée à l'exécution conforme de leur mandat.

CHAPITRE XIV – MODIFICATIONS AUX STATUTS, DISSOLUTION ET LIQUIDATION DE L'ASSOCIATION

CHAPITRE XIV – MODIFICATIONS AUX STATUTS, DISSOLUTION ET LIQUIDATION DE L'ASSOCIATION

Article 34 – Modifications aux statuts

Article 34 – Modifications aux statuts

Toute proposition de modifier les statuts n'est valable que si elle est proposée par le Bureau ou un tiers des membres effectifs.

Les modifications proposées aux statuts doivent être jointes à la convocation de la réunion du Congrès.

Un quorum de présence d'au moins deux-tiers des membres effectifs est requis pour les décisions relatives aux modifications des statuts.

Si ce quorum n'est pas atteint, une nouvelle réunion du Congrès est convoquée au plus tôt 15 jours calendrier après la première réunion. La seconde réunion du Congrès peut valablement prendre des décisions quel que soit le nombre de membres effectifs présents.

Les décisions relatives aux modifications des statuts sont prises à la majorité de deux-tiers des voix émises.

Toute décision de modification des statuts devra être soumise à l'Autorité et publiée au Journal officiel.

Article 35 – Dissolution et liquidation de l'Association

Article 35 – Dissolution et liquidation de l'Association

L'Association peut être dissoute de manière volontaire par une décision du Congrès à la majorité des quatre cinquièmes des voix émises.

Si l'Association est dissoute, le Congrès décide à la majorité simple des voix émises de (i) la nomination, des pouvoirs et de la rémunération des liquidateurs, (ii) des méthodes et procédures de liquidation de l'Association et (iii) de l'affectation à donner à l'actif net de l'Association.

L'actif net de l'Association devra être affecté à une fin désintéressée.

CHAPITRE XV – DISPOSITIONS FINALES

CHAPITRE XV – DISPOSITIONS FINALES

Article 36

Article 36

Les statuts sont rédigés en français et en anglais. La version française est la version officielle des statuts et prévaut.

Article 37

Article 37

Tout ce qui n'est pas réglé par les statuts et le Règlement est soumis aux lois de l'Etat membre dans lequel l'Association est établie.

Annexe I : logo.

Annexe II : liste des partis membres.

Annexe I

Logo

Annexe II

Liste des partis membres

ALLIANCE OF LIBERALS AND DEMOCRATS FOR EUROPE PARTY (ALDE) membership overview as of May 2017:

EU

FULL MEMBERS

| Nr | Name | English translation | Abbreviation | Country | Accession date | Website | Government participation | Parliamentary presence |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | NEOS | New Austria | NEOS | Austria | May 2014 (in succession to LIF member since 1993) | www.neos.eu | | Yes |
| 2 | Mouvement Réformateur | Reform Movement | MR | Belgium | March 1976 (founding member as Parti des Réformes et de la Liberté) | www.mr.be | Yes | Yes |
| 3 | Vlaamse Liberalen en Democraten | Flemish Liberal Democrats | Open VLD | Belgium | March 1976 (founding member as Partij voor Vrijheid en Vooruitgang) | www.openvld.be | Yes | Yes |
| 4 | Dvizhenie za prava i svobodi | Movement for Rights and Freedoms | MRF | Bulgaria | December 2001 | www.dps.bg | | Yes |
| 5 | Enomeni Dimokrates | United Democrats | EDI | Cyprus | December 1996 | www.edi.org.cy | | |
| 6 | Akce nespokojených občanů | Action of Dissatisfied Citizens | ANO | Czech Republic | November 2014 | www.anobudelip.cz | Yes | Yes |
| 7 | Hrvatska narodna stranka – liberalni demokrati | Croatian People's Party - Liberal Democrats | HNS | Croatia | December 2001 | www.hns.hr | | Yes |
| 8 | Istarski demokratski sabor | Istrian Democratic Assembly | IDS | Croatia, Istria | May 2006 | www.ids-ddi.hr | | Yes |
| 9 | Venstre Danmarks Liberale Parti | Left, Liberal Party of Denmark | Venstre | Denmark | March 1976 (founding member) | www.venstre.dk | Yes | Yes |
| 10 | Det Radikale Venstre | Danish Social Liberal Party | Radikale Venstre | Denmark | February 1992 | www.radikale.dk | | Yes |
| 11 | Eesti Keskerakond | Estonian Centre Party | CPE | Estonia | July 2003 | www.keskerakond.ee | Yes | Yes |
| 12 | Eesti Reformierakond | Estonian Reform Party | ERP | Estonia | December 1995 | www.reform.ee | | Yes |
| 13 | Suomen Keskusta | Center Party | Keskusta | Finland | March 1992 | www.keskusta.fi | Yes | Yes |
| 14 | Svenska Folkpartiet | Swedish People's Party | SFP | Finland | July 1992 | www.sfp.fi | | Yes |
| 15 | Union des Démocrates et Indépendants | Union of Democrats and Independants | UDI | France | December 2016 | www.parti-udi.fr | | Yes |
| 16 | Freie Demokratische Partei | Free Democratic Party | FDP | Germany | March 1976 (founding member) | www.fdp.de | | |
| 17 | Liberálisok | Liberal Party | Liberálisok | Hungary | April 2013 | www.liberalisok.hu | | Yes |
| 18 | Fianna Fail | Soldiers of Destiny | Fianna Fail | Ireland | April 2009 | www.fiannafail.ie | | Yes |
| 19 | Latvijas Attīstībai | Latvia's Development Party | LA | Latvia | September 2000 | www.attistibai.lv | | |
| 20 | Liberalų Sąjūdis | Liberal Movement | Liberal Movement | Lithuania | October 2006 | www.liberalusajudis.lt | | Yes |
| 21 | Lietuvos Laisvės Sajunga | Lithuanian Liberty Union | LiCS | Lithuania | December 1997 | www.lics.lt | | |
| 22 | Darbo Partija | Labor Party | DP | Lithuania | May 2012 | www.darbopartija.lt | | Yes |
| 23 | Parti Démocratique | Democratic Party | PD | Luxembourg | March 1976 (founding member) | www.dp.lu | Yes | Yes |
| 24 | Democraten 66 | Democrats 66 | D66 | Netherlands | December 1994 | www.d66.nl | | Yes |
| 25 | Volkspartij voor Vrijheid en Democratie | People's Party for Freedom and Democracy | VVD | Netherlands | March 1976 (founding member) | www.vvd.nl | Yes | Yes |
| 26 | Nowoczesna | Modern | NC | Poland | June 2016 | www.nowoczesna.org | | Yes |
| 27 | Partidul Alianta Liberalilor si Democratilor | Alliance of Liberals and Democrats | ALDE | Romania | June 2015 | www.alde.ro | Yes | Yes |
| 28 | Ciudadanos - Partido de la Ciudadanía | Citizens | C's | Spain | June 2016 | www.ciudadanos-cs.org | | Yes |
| 29 | Partit Demòcrata Europeu Català | Catalan European Democratic Party (as legal successor to CDC since Dec 2016) | PDeCAT | Spain, Catalonia | May 2005 | www.partitdemocrata.cat | Yes, Catalonia | Yes |
| 30 | Stranka modernega centra | Modern Centre Party | SMC | Slovenia | November 2014 | www.mirocerar.si | Yes | Yes |
| 31 | Centerpartiet | Centre Party | CP | Sweden | April 2000 | www.centerpartiet.se | | Yes |
| 32 | Liberalerna | Liberals | L | Sweden | July 1991 | www.folkpartiet.se | | Yes |
| 33 | Liberal Democrats | Liberal Democrats | LibDems | UK | November 1988 (founding member as ‘Liberal Party Organisation’) | www.libdems.org.uk | | Yes |
| TOTAL FULL MEMBERS: | 33 | | | | | | |

Nr

Name

English translation

Abbreviation

Country

Accession date

Website

Government participation

Parliamentary presence

1

NEOS

New Austria

NEOS

Austria

May 2014 (in succession to LIF member since 1993)

www.neos.eu

Yes

2

Mouvement Réformateur

Reform Movement

MR

Belgium

March 1976 (founding member as Parti des Réformes et de la Liberté)

www.mr.be

Yes

Yes

3

Vlaamse Liberalen en Democraten

Flemish Liberal Democrats

Open VLD

Belgium

March 1976 (founding member as Partij voor Vrijheid en Vooruitgang)

www.openvld.be

Yes

Yes

4

Dvizhenie za prava i svobodi

Movement for Rights and Freedoms

MRF

Bulgaria

December 2001

www.dps.bg

Yes

5

Enomeni Dimokrates

United Democrats

EDI

Cyprus

December 1996

www.edi.org.cy

6

Akce nespokojených občanů

Action of Dissatisfied Citizens

ANO

Czech Republic

November 2014

www.anobudelip.cz

Yes

Yes

7

Hrvatska narodna stranka – liberalni demokrati

Croatian People's Party - Liberal Democrats

HNS

Croatia

December 2001

www.hns.hr

Yes

8

Istarski demokratski sabor

Istrian Democratic Assembly

IDS

Croatia, Istria

May 2006

www.ids-ddi.hr

Yes

9

Venstre Danmarks Liberale Parti

Left, Liberal Party of Denmark

Venstre

Denmark

March 1976 (founding member)

www.venstre.dk

Yes

Yes

10

Det Radikale Venstre

Danish Social Liberal Party

Radikale Venstre

Denmark

February 1992

www.radikale.dk

Yes

11

Eesti Keskerakond

Estonian Centre Party

CPE

Estonia

July 2003

www.keskerakond.ee

Yes

Yes

12

Eesti Reformierakond

Estonian Reform Party

ERP

Estonia

December 1995

www.reform.ee

Yes

13

Suomen Keskusta

Center Party

Keskusta

Finland

March 1992

www.keskusta.fi

Yes

Yes

14

Svenska Folkpartiet

Swedish People's Party

SFP

Finland

July 1992

www.sfp.fi

Yes

15

Union des Démocrates et Indépendants

Union of Democrats and Independants

UDI

France

December 2016

www.parti-udi.fr

Yes

16

Freie Demokratische Partei

Free Democratic Party

FDP

Germany

March 1976 (founding member)

www.fdp.de

17

Liberálisok

Liberal Party

Liberálisok

Hungary

April 2013

www.liberalisok.hu

Yes

18

Fianna Fail

Soldiers of Destiny

Fianna Fail

Ireland

April 2009

www.fiannafail.ie

Yes

19

Latvijas Attīstībai

Latvia's Development Party

LA

Latvia

September 2000

www.attistibai.lv

20

Liberalų Sąjūdis

Liberal Movement

Liberal Movement

Lithuania

October 2006

www.liberalusajudis.lt

Yes

21

Lietuvos Laisvės Sajunga

Lithuanian Liberty Union

LiCS

Lithuania

December 1997

www.lics.lt

22

Darbo Partija

Labor Party

DP

Lithuania

May 2012

www.darbopartija.lt

Yes

23

Parti Démocratique

Democratic Party

PD

Luxembourg

March 1976 (founding member)

www.dp.lu

Yes

Yes

24

Democraten 66

Democrats 66

D66

Netherlands

December 1994

www.d66.nl

Yes

25

Volkspartij voor Vrijheid en Democratie

People's Party for Freedom and Democracy

VVD

Netherlands

March 1976 (founding member)

www.vvd.nl

Yes

Yes

26

Nowoczesna

Modern

NC

Poland

June 2016

www.nowoczesna.org

Yes

27

Partidul Alianta Liberalilor si Democratilor

Alliance of Liberals and Democrats

ALDE

Romania

June 2015

www.alde.ro

Yes

Yes

28

Ciudadanos - Partido de la Ciudadanía

Citizens

C's

Spain

June 2016

www.ciudadanos-cs.org

Yes

29

Partit Demòcrata Europeu Català

Catalan European Democratic Party (as legal successor to CDC since Dec 2016)

PDeCAT

Spain, Catalonia

May 2005

www.partitdemocrata.cat

Yes, Catalonia

Yes

30

Stranka modernega centra

Modern Centre Party

SMC

Slovenia

November 2014

www.mirocerar.si

Yes

Yes

31

Centerpartiet

Centre Party

CP

Sweden

April 2000

www.centerpartiet.se

Yes

32

Liberalerna

Liberals

L

Sweden

July 1991

www.folkpartiet.se

Yes

33

Liberal Democrats

Liberal Democrats

LibDems

UK

November 1988 (founding member as ‘Liberal Party Organisation’)

www.libdems.org.uk

Yes

TOTAL FULL MEMBERS:

33

AFFILIATE MEMBERS

| Nr | Name | English translation | Abbreviation | Country | Accession date | Website | Government participation | Parliamentary presence |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Liberal Party of Gibraltar | Liberal Party of Gibraltar | LPG | Gibraltar | May 2015 | www.liberal.gi | Yes, Gibraltar | Yes |
| 2 | Hrvatska socijalno liberalna stranka | Croatian Social Liberal Party | HSLS | Croatia | March 1994 | www.hsls.hr | | Yes |
| 3 | Åländsk Center | Centre Party Åland Islands | CPA | Finland, Aland Islands | May 2013 | www.centern.ax | Yes, Aland Islands | Yes |
| 4 | Δράση | Drassi (Action) | Drassi | Greece | November 2013 | www.drassi.gr | | |
| 5 | Radicali Italiani | Italian Radicals | I Radicali | Italy | October 2004 | www.radicali.it | | |
| 6 | Zavezništvo Socialno-Liberalnih Demokratov | Alliance of Social-Liberal Democrats | ZSD | Slovenia | November 2014 | www.alenkabratusek.si | | Yes |
| TOTAL AFFILIATE MEMBERS: | 6 | | | | | | |

Nr

Name

English translation

Abbreviation

Country

Accession date

Website

Government participation

Parliamentary presence

1

Liberal Party of Gibraltar

Liberal Party of Gibraltar

LPG

Gibraltar

May 2015

www.liberal.gi

Yes, Gibraltar

Yes

2

Hrvatska socijalno liberalna stranka

Croatian Social Liberal Party

HSLS

Croatia

March 1994

www.hsls.hr

Yes

3

Åländsk Center

Centre Party Åland Islands

CPA

Finland, Aland Islands

May 2013

www.centern.ax

Yes, Aland Islands

Yes

4

Δράση

Drassi (Action)

Drassi

Greece

November 2013

www.drassi.gr

5

Radicali Italiani

Italian Radicals

I Radicali

Italy

October 2004

www.radicali.it

6

Zavezništvo Socialno-Liberalnih Demokratov

Alliance of Social-Liberal Democrats

ZSD

Slovenia

November 2014

www.alenkabratusek.si

Yes

TOTAL AFFILIATE MEMBERS:

6

NON EU

FULL MEMBERS

| Nr | Name | English translation | Abbreviation | Country | Accession date | Website | Government participation | Parliamentary presence |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Partit Liberal Andorra | Liberal Party of Andorra | PLA | Andorra | March 1996 | www.partitliberal.ad | | Yes |
| 2 | Hay Azgayin Congress | Armenian National Congress Party | ANC | Armenia | March 2010 | www.anc.am | | |
| 3 | sak’art’velos respublikuri partia | Republican Party of Georgia | RP | Georgia | October 2007 | www.republicans.ge | | |
| 4 | t’avisup’ali demokratebi | Free Democrats | FD | Georgia | November 2012 | www.fd.ge | | |
| 5 | Partidul Liberal | Liberal Party | PL | Moldova | October 2010 | www.pl.md | | Yes |
| 6 | Venstre | Left | Venstre | Norway | October 2000 | www.venstre.no | | Yes |
| 7 | Yabloko | Yabloko | Yabloko | Russian Federation | October 2008 | www.eng.yabloko.ru | | |
| 8 | Partiya narodnoy svobody | People's Freedom Party | PARNAS | Russian Federation | October 2008 | www.parnasparty.ru | | |
| 9 | Aleanca Kosova e Re | New Kosovo Alliance | AKR | Kosovo | November 2009 | www.akr-ks.com | | |
| 10 | Freisinnig-Demokratische Partei der Schweiz | Free Democratic Party | FDP Die Liberalen | Switzerland | October 1993 | www.fdp.ch | Yes | Yes |
| 11 | Gromadianska pozitsiya | Civic Position | CP | Ukraine | June 2016 | www.grytsenko.com.ua | | |
| 12 | Yevropeyska partiya Ukrainy | European Party Ukraine | EPU | Ukraine | May 2013 | www.epu.in.ua | | |
| TOTAL FULL MEMBERS: | 12 | | | | | | |

Nr

Name

English translation

Abbreviation

Country

Accession date

Website

Government participation

Parliamentary presence

1

Partit Liberal Andorra

Liberal Party of Andorra

PLA

Andorra

March 1996

www.partitliberal.ad

Yes

2

Hay Azgayin Congress

Armenian National Congress Party

ANC

Armenia

March 2010

www.anc.am

3

sak’art’velos respublikuri partia

Republican Party of Georgia

RP

Georgia

October 2007

www.republicans.ge

4

t’avisup’ali demokratebi

Free Democrats

FD

Georgia

November 2012

www.fd.ge

5

Partidul Liberal

Liberal Party

PL

Moldova

October 2010

www.pl.md

Yes

6

Venstre

Left

Venstre

Norway

October 2000

www.venstre.no

Yes

7

Yabloko

Yabloko

Yabloko

Russian Federation

October 2008

www.eng.yabloko.ru

8

Partiya narodnoy svobody

People's Freedom Party

PARNAS

Russian Federation

October 2008

www.parnasparty.ru

9

Aleanca Kosova e Re

New Kosovo Alliance

AKR

Kosovo

November 2009

www.akr-ks.com

10

Freisinnig-Demokratische Partei der Schweiz

Free Democratic Party

FDP Die Liberalen

Switzerland

October 1993

www.fdp.ch

Yes

Yes

11

Gromadianska pozitsiya

Civic Position

CP

Ukraine

June 2016

www.grytsenko.com.ua

12

Yevropeyska partiya Ukrainy

European Party Ukraine

EPU

Ukraine

May 2013

www.epu.in.ua

TOTAL FULL MEMBERS:

12

AFFILIATE MEMBERS

| Nr | Name | English translation | Abbreviation | Country | Accession date | Website | Government participation | Parliamentary presence |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Müsavat Partiyası | Equality Party | MP | Azerbaijan | October 2007 | www.musavat.com | | |
| 2 | Партыя свабоды і прагрэсу | Party of Freedom and Progress | PFP | Belarus | November 2013 | http://liberaly.org/ | | |
| 3 | Naša Stranka | Our Party | NS | Bosnia and Herzegovina | June 2016 | www.nasastranka.ba | | Yes |
| 4 | Björt framtíð | Bright Future | BF | Iceland | November 2013 | www.bjortframtid.is | Yes | Yes |
| 5 | Partia Liberale e Kosoves | Liberal Party of Kosovo | PLK | Kosovo | July 1996 | | | |
| 6 | Liberalno-demokratska Partija | Liberal Democratic Party | LDP | Macedonia | December 2016 | www.ldp.mk | | Yes |
| 7 | Liberalna Partija Crne Gore | Liberal Party of Montenegro | LPCG | Montenegro | November 2014 | www.lpcg.me | | Yes |
| 8 | Liberalno Demokratska Partija | Liberal Democratic Party | LDP | Serbia | October 2008 | www.ldp.rs | | yes |
| TOTAL AFFILIATE MEMBERS: | 8 | | | | | | |
| EU members | 39 | | | | | | |
| Non EU members | 20 | | | | | | |
| TOTAL ALDE MEMBERS: | 59 | 59 parties from 42 countries (25 EU countries) |

Nr

Name

English translation

Abbreviation

Country

Accession date

Website

Government participation

Parliamentary presence

1

Müsavat Partiyası

Equality Party

MP

Azerbaijan

October 2007

www.musavat.com

2

Партыя свабоды і прагрэсу

Party of Freedom and Progress

PFP

Belarus

November 2013

http://liberaly.org/

3

Naša Stranka

Our Party

NS

Bosnia and Herzegovina

June 2016

www.nasastranka.ba

Yes

4

Björt framtíð

Bright Future

BF

Iceland

November 2013

www.bjortframtid.is

Yes

Yes

5

Partia Liberale e Kosoves

Liberal Party of Kosovo

PLK

Kosovo

July 1996

6

Liberalno-demokratska Partija

Liberal Democratic Party

LDP

Macedonia

December 2016

www.ldp.mk

Yes

7

Liberalna Partija Crne Gore

Liberal Party of Montenegro

LPCG

Montenegro

November 2014

www.lpcg.me

Yes

8

Liberalno Demokratska Partija

Liberal Democratic Party

LDP

Serbia

October 2008

www.ldp.rs

yes

TOTAL AFFILIATE MEMBERS:

8

EU members

39

Non EU members

20

TOTAL ALDE MEMBERS:

59

59 parties from 42 countries (25 EU countries)

12 member parties (10 EU parties) in government in 11 countries (9 EU countries) as of May 2017

---

A TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

| 16.6.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 191/32 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 191/32

---

Biztosító elleni felszámolási eljárás megindítása

Határozat az INTERNATIONAL LIFE LIFE Insurance S.A. működési engedélyének visszavonásáról és a felszámolási eljárás megindításáról

Közzététel a biztosítási és viszontbiztosítási üzleti tevékenység megkezdéséről és gyakorlásáról szóló 2009/138/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (Szolvencia II.) 280. cikke alapján

(2017/C 191/05)

| Biztosító | INTERNATIONAL LIFE LIFE Insurance S.A. Székhely: Kifisias 7 & Neapoleos 2, 15123 Marousi, Cégjegyzékszám (GEMI): No 000954901000, Adószám (TIN): 094327788, Jogalany-azonosító (LEI): 213800HFA633NACOEZ72 |
| --- | --- |
| A határozat dátuma, jellege és hatálybalépésének időpontja | A Görög Nemzeti Bank Hitel- és Biztosítási Bizottságának 230/1/2017.5.15. sz. határozata, amely a következőkről rendelkezett:






  a) | a biztosítótársaság működési engedélyének végleges visszavonása, és a biztosítótársaság felszámolási eljárás alá helyezése; |

Biztosító

INTERNATIONAL LIFE LIFE Insurance S.A. Székhely: Kifisias 7 & Neapoleos 2, 15123 Marousi, Cégjegyzékszám (GEMI): No 000954901000, Adószám (TIN): 094327788, Jogalany-azonosító (LEI): 213800HFA633NACOEZ72

A határozat dátuma, jellege és hatálybalépésének időpontja

A Görög Nemzeti Bank Hitel- és Biztosítási Bizottságának 230/1/2017.5.15. sz. határozata, amely a következőkről rendelkezett:

a)

a biztosítótársaság működési engedélyének végleges visszavonása, és a biztosítótársaság felszámolási eljárás alá helyezése;

| b) | az eszközei feletti szabad rendelkezés tilalma; |
| --- | --- |

b)

az eszközei feletti szabad rendelkezés tilalma;

| c) | a kijelölt biztosítási vagyonfelügyelő tevékenységének lezárása. |
| --- | --- |

c)

a kijelölt biztosítási vagyonfelügyelő tevékenységének lezárása.

Hatálybalépés: az elfogadás dátuma (2017. május 15.)

A hatály megszűnése: nincs meghatározva

Illetékes hatóságok

Görög Nemzeti Bank

| Cím | : | E. Venizelou 21 |
| --- | --- | --- |
| 10250 Athén |
| GÖRÖGORSZÁG |

Cím

:

E. Venizelou 21

10250 Athén

GÖRÖGORSZÁG

Felügyeleti hatóságok

Görög Nemzeti Bank

| Cím | : | E. Venizelou 21 |
| --- | --- | --- |
| 10250 Athén |
| GÖRÖGORSZÁG |

Cím

:

E. Venizelou 21

10250 Athén

GÖRÖGORSZÁG

Felszámoló:

A Görög Nemzeti Bank Hitel- és Biztosítási Bizottságának 231/1/2017.5.15. sz. határozatával kijelölt Szotiriosz Vaszilopulosz (apja neve: Iliasz)

Alkalmazandó jog

A görög jog, a 4364/2016. törvény 109., 110., 114., 226. és 235. cikkének megfelelően

---

| 16.6.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 191/33 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 191/33

---

Biztosító elleni felszámolási eljárás megindítása

Határozat az INTERNATIONAL LIFE General Insurance S.A. működési engedélyének visszavonásáról és a felszámolási eljárás megindításáról

Közzététel a biztosítási és viszontbiztosítási üzleti tevékenység megkezdéséről és gyakorlásáról szóló 2009/138/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (Szolvencia II.) 280. cikke alapján

(2017/C 191/06)

| Biztosító | INTERNATIONAL LIFE General Insurance S.A. Székhely: Kifisias 7 & Neapoleos 2, 15123 Marousi, Cégjegyzékszám (GEMI): No 000314501000, Adószám (TIN): 094130304, Jogalany-azonosító (LEI): 213800NED3OUL1K2V349 |
| --- | --- |
| A határozat dátuma, jellege és hatálybalépésének időpontja | A Görög Nemzeti Bank Hitel- és Biztosítási Bizottságának 230/2/2017.5.15. sz. határozata, amely a következőkről rendelkezett:






  a) | a biztosítótársaság működési engedélyének végleges visszavonása, és a biztosítótársaság felszámolási eljárás alá helyezése; |

Biztosító

INTERNATIONAL LIFE General Insurance S.A. Székhely: Kifisias 7 & Neapoleos 2, 15123 Marousi, Cégjegyzékszám (GEMI): No 000314501000, Adószám (TIN): 094130304, Jogalany-azonosító (LEI): 213800NED3OUL1K2V349

A határozat dátuma, jellege és hatálybalépésének időpontja

A Görög Nemzeti Bank Hitel- és Biztosítási Bizottságának 230/2/2017.5.15. sz. határozata, amely a következőkről rendelkezett:

a)

a biztosítótársaság működési engedélyének végleges visszavonása, és a biztosítótársaság felszámolási eljárás alá helyezése;

| b) | az eszközei feletti szabad rendelkezés tilalma; |
| --- | --- |

b)

az eszközei feletti szabad rendelkezés tilalma;

| c) | a kijelölt biztosítási vagyonfelügyelő tevékenységének lezárása. |
| --- | --- |

c)

a kijelölt biztosítási vagyonfelügyelő tevékenységének lezárása.

Hatálybalépés: az elfogadás dátuma (2017. május 15.)

A hatály megszűnése: nincs meghatározva

Illetékes hatóságok

Görög Nemzeti Bank

| Cím | : | E. Venizelou 21 |
| --- | --- | --- |
| 10250 Athén |
| GÖRÖGORSZÁG |

Cím

:

E. Venizelou 21

10250 Athén

GÖRÖGORSZÁG

Felügyeleti hatóságok

Görög Nemzeti Bank

| Cím | : | E. Venizelou 21 |
| --- | --- | --- |
| 10250 Athén |
| GÖRÖGORSZÁG |

Cím

:

E. Venizelou 21

10250 Athén

GÖRÖGORSZÁG

Felszámoló:

A Görög Nemzeti Bank Hitel- és Biztosítási Bizottságának 231/2/2017.5.15. sz. határozatával kijelölt Szotiriosz Vaszilopulosz (apja neve: Iliasz)

Alkalmazandó jog

A görög jog, a 4364/2016. törvény 109., 110., 114., 226. és 235. cikkének megfelelően

---

V Hirdetmények

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

| 16.6.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 191/34 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 191/34

---

Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján

(2017/C 191/07)

Ez a közzététel az 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 51. cikke alapján jogot keletkeztet a kérelem elleni felszólalásra.

AZ OLTALOM ALATT ÁLLÓ EREDETMEGJELÖLÉSEKHEZ/OLTALOM ALATT ÁLLÓ FÖLDRAJZI JELZÉSEKHEZ KAPCSOLÓDÓ TERMÉKLEÍRÁS NEM KISEBB JELENTŐSÉGŰ MÓDOSÍTÁSÁNAK JÓVÁHAGYÁSÁRA IRÁNYULÓ KÉRELEM

Az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének első albekezdése szerinti módosítás jóváhagyására irányuló kérelem

„PERA DELL’EMILIA ROMAGNA”

EU-szám: PGI-IT-02192 – 2016.9.28.

OEM ( ) OFJ ( X )

1.   Kérelmező csoportosulás és jogos érdek

Centro Servizi Ortofrutticoli (Zöldség- és Gyümölcs-szolgáltatási Központ)

| Cím: | Via Bologna 534 |
| --- | --- |
| 44040 Ferrara |
| ITALIA |

Cím:

Via Bologna 534

44040 Ferrara

ITALIA

Tel.

+39 0532904511

Fax

+39 0532904520

E-mail:

info@csoservizi.com

A Centro Servizi Ortofrutticoli (a Zöldség- és Gyümölcs-szolgáltatási Központ) a Ministero delle Politiche Agricole Alimentari e Forestnál (Mezőgazdasági, Élelmezési és Erdészeti Minisztérium) 2013. október 14-i 12511. sz. rendelete 13. cikkének 1. albekezdése értelmében kérelem benyújtására jogosult.

2.   Tagállam vagy harmadik ország

Olaszország

3.   A termékleírás módosítással érintett rovata

| — | ☐ | A termék elnevezése |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | A termék leírása |
| — | ☒ | Földrajzi terület |
| — | ☒ | A származás igazolása |
| — | ☒ | Az előállítás módja |
| — | ☐ | Kapcsolat |
| — | ☒ | Címkézés |
| — | ☒ | Egyéb [Csomagolás; az ellenőrző szervre történő hivatkozások] |

—

☐

A termék elnevezése

—

☒

A termék leírása

—

☒

Földrajzi terület

—

☒

A származás igazolása

—

☒

Az előállítás módja

—

☐

Kapcsolat

—

☒

Címkézés

—

☒

Egyéb [Csomagolás; az ellenőrző szervre történő hivatkozások]

4.   A módosítás típusa

| — | ☒ | Bejegyzett OEM vagy OFJ termékleírásának az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdése szerinti, kisebb jelentőségűnek nem tekinthető módosítása. |
| --- | --- | --- |
| — | ☐ | Bejegyzett OEM vagy OFJ termékleírásának az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdése szerinti, kisebb jelentőségűnek nem tekinthető oly módon történő módosítása, amelyre vonatkozóan nem tettek közzé egységes (vagy azzal egyenértékű) dokumentumot. |

—

☒

Bejegyzett OEM vagy OFJ termékleírásának az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdése szerinti, kisebb jelentőségűnek nem tekinthető módosítása.

—

☐

Bejegyzett OEM vagy OFJ termékleírásának az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdése szerinti, kisebb jelentőségűnek nem tekinthető oly módon történő módosítása, amelyre vonatkozóan nem tettek közzé egységes (vagy azzal egyenértékű) dokumentumot.

5.   Módosítás(ok):

A termék leírása

A jelenleg érvényben lévő termékleírás 2. cikke

A következő bekezdés:

„A »Pera dell’Emilia Romagna« elnevezés kizárólag az alábbi termesztett körtefajták gyümölcsét jelöli: Abate Fetel, Cascade, Conference, Decana del Comizio, Kaiser, Max Red Bartlett, Passa Crassana, William”.

az alábbiak szerint módosul:

„A »Pera dell’Emilia Romagna« elnevezés kizárólag az alábbi termesztett körtefajták gyümölcsét jelöli: Abate Fetel, Cascade, Conference, Decana del Comizio, Kaiser, Max Red Bartlett, Passa Crassana, William, Santa Maria és Carmen.”

A fajtaválaszték kiegészítése és aktualizálása, továbbá a „Pera dell’Emilia Romagna” OFJ korábbi elérhetőségének biztosítása érdekében beillesztésre kerül a következő két koránérő fajta:

| — | Santa Maria termesztett fajta: a Santa Maria fajta 1948 óta megtalálható Emilia Romagnában, és az évek során egyre nagyobb területen folytatták a termesztését. Ezenkívül a nyári, koránérő Santa Maria fajta beillesztésével biztosítható a „Pera dell’Emilia Romagna” OFJ hosszabb ideig tartó elérhetősége. |
| --- | --- |

—

Santa Maria termesztett fajta: a Santa Maria fajta 1948 óta megtalálható Emilia Romagnában, és az évek során egyre nagyobb területen folytatták a termesztését. Ezenkívül a nyári, koránérő Santa Maria fajta beillesztésével biztosítható a „Pera dell’Emilia Romagna” OFJ hosszabb ideig tartó elérhetősége.

| — | Carmen termesztett fajta: korai fajta, Emilia Romagna tartományban a termesztése egyre nagyobb jelentőségre tesz szert. Két hagyományos körtefajta, a Dr. Guyot és a Bella di Giugno fajták keresztezéséből nyert, viszonylag új fajta. A termékleírásba történő beillesztése révén a termék hosszabb időn át lenne elérhető, ez a fajta a nyári kínálat előtt, annak kiegészítéseként jelenne meg, azonkívül egyes, már nem termesztett fajták helyébe lépne. |
| --- | --- |

—

Carmen termesztett fajta: korai fajta, Emilia Romagna tartományban a termesztése egyre nagyobb jelentőségre tesz szert. Két hagyományos körtefajta, a Dr. Guyot és a Bella di Giugno fajták keresztezéséből nyert, viszonylag új fajta. A termékleírásba történő beillesztése révén a termék hosszabb időn át lenne elérhető, ez a fajta a nyári kínálat előtt, annak kiegészítéseként jelenne meg, azonkívül egyes, már nem termesztett fajták helyébe lépne.

A jelen módosítás értelmében az összefoglaló lap 4.2. pontjának (HL C 284., 2008.11.8., 7. o.) következő mondata:

„A »Pera dell’Emilia Romagna« OFJ az Abate Fetel, Cascade, Conference, Decana del Comizio, Kaiser, Max Red, Barlett, Passa Crassana, Williams körtefajtákból nyert termék.”

az alábbiak szerint módosul:

„A »Pera dell’Emilia Romagna« OFJ az Abate Fetel, Cascade, Conference, Decana del Comizio, Kaiser, Max Red, Barlett, Passa Crassana, Williams körtefajtákból nyert termék.”

Az érvényben lévő termékleírás 6. cikke – az összefoglaló lap 4.2. pontja.

A következő szöveg:

„Abate Fetel

gyümölcshéj: sárgás világoszöld, a csészemélyedés és a kocsány körül parás; alakja: hosszúkás kalabas formájú; méret: átmérője legalább: 55 mm, cukorszint: 13 (Brix-fok); keménység: felső határérték 5; íze: édes.

Conference

gyümölcshéj: sárgászöld, a csészemélyedés körül elterjedten parás, amely gyakran a gyümölcs alsó harmadáig ér; alakja: körte alakú, gyakran szimmetrikus; méret: átmérője legalább: 55 mm; cukorszint: több mint 13 (Brix-fok); keménység: felső határérték 5,5; íze: édes.

Decana del Comizio

gyümölcshéj: sima, sárgás világoszöld, a napos oldalon gyakran rózsaszínes, elszórtan parás; alakja: csiga alakú; méret: átmérője legalább: 55 mm, cukorszint: több mint 13 (Brix-fok); keménység: felső határérték 4,5; íze: édes aromás.

Kaiser

gyümölcshéj: érdes, teljes egészében parás; alakja: megnyúlt körte alakú; méret: átmérője legalább: 55 mm, cukorszint: több mint 13 (Brix-fok); keménység: 5,7; íze: finom, lédús, omlós, jó ízű.

William és Max Red Bartlett

gyümölcshéj: sima, sárga alapszíne pirosas vagy élénkpiros fedőszínnel borított, néha csíkozott; alakja: zömök, birsalma- vagy körteforma; méret: átmérője legalább 60 mm; cukorszint: több mint 12 (Brix-fok); keménység: felső határérték 6,5; íze: édes aromás.

Cascade

gyümölcshéj, alak, méret, 13 Brix-foknál magasabb cukortartalom, keménység, íz a fajtának megfelelő.

Passa Crassana

gyümölcshéj, alak, méret, 13 Brix-foknál magasabb cukortartalom, keménység felső határa: a fajtának megfelelő.”

az alábbiak szerint módosul:

„Abate Fetel

gyümölcshéj: sárgás világoszöld, a csészemélyedés és a kocsány körül parás;

alakja: hosszúkás kalabas formájú;

méret: átmérője legalább 60 mm;

legalacsonyabb cukorszint: 13 (Brix-fok);

Legnagyobb keménység: 5 kg/0,5 cm2;

Conference

gyümölcshéj: sárgászöld, a csészemélyedés körül elterjedten parás, amely gyakran a gyümölcs alsó harmadáig ér;

alakja: körte alakú, gyakran szimmetrikus;

méret: átmérője legalább: 60 mm;

legalacsonyabb cukorszint: 13 (Brix-fok);

Legnagyobb keménység: 5,5 kg/0,5 cm2;

Decana del Comizio

gyümölcshéj: sima, sárgás világoszöld, a napos oldalon gyakran rózsaszínes, elszórtan parás;

alakja: csiga alakú;

méret: átmérője legalább 70 mm;

legalacsonyabb cukorszint: 13 (Brix-fok);

Legnagyobb keménység: 4,5 kg/0,5 cm2;

Kaiser

gyümölcshéj: érdes, teljes egészében parás;

alakja: megnyúlt körte alakú;

méret: átmérője legalább 60 mm;

legalacsonyabb cukorszint: 13 (Brix-fok);

Legnagyobb keménység: 5,5 kg/0,5 cm2;

William és Max Red Bartlett

gyümölcshéj: sima, zöldessárga alapszíne pirosas vagy élénkpiros fedőszínnel borított, néha csíkozott;

alakja: zömök, birsalma- vagy körteforma;

mérete: átmérője legalább 60 mm;

legalacsonyabb cukorszint: 12 (Brix-fok);

Legnagyobb keménység: 6,5 kg/0,5 cm2;

Cascade

gyümölcshéj: világoszöld alapszíne élénkpiros fedőszínnel borított, felszínének 10–25 %-a parás;

alakja: korsó alakú, függőleges és keresztirányú aszimmetriával;

Méret: átmérője legalább 60 mm;

legalacsonyabb cukorszint: 13 (Brix-fok);

Legnagyobb keménység: 5,5 kg/0,5 cm2

Passa Crassana

gyümölcshéj: Szilárd, zöld, lencseszer parásodással;

alakja: Többféle, gyakran korsó alakú;

méret: átmérője legalább 60 mm;

legalacsonyabb cukorszint: 13 (Brix-fok);

Legnagyobb keménység: 6,5 kg/0,5 cm2;

Santa Maria

gyümölcshéj: sima, alapszíne zöldessárga;

alakja: körte, vagy csonka körte formájú;

méret: átmérője legalább 60 mm;

legalacsonyabb cukorszint: 12 (Brix-fok);

Legnagyobb keménység: 6 kg/0,5 cm2;

Carmen

gyümölcshéj: Zöld, rózsaszínes foltokkal tarkítva;

alakja: Enyhén hosszúkás kalabas formájú;

méret: átmérője legalább 60 mm;

legalacsonyabb cukorszint: 12 (Brix-fok);

Legnagyobb keménység: 6 kg/0,5 cm2.”

A jobb minőség biztosítása érdekében az előírt legkisebb méret megemelésre kerül. Az Abate Fetel, Conference és Kaiser fajták esetében a legkisebb átmérő 55 mm-ről 60 mm-re változott. A Decana del Comizio fajta esetében ez az érték 55 mm-ről 70 mm-re változott.

Egységesítésre került a cukortartalomra vonatkozó adat. Ezenkívül célszerűnek láttuk az íz ismertetésének törlését, mivel – lévén teljességgel szubjektív, nem ellenőrizhető, ennélfogva a termékleírás szempontjából irreleváns – fölöslegesnek bizonyult. A termékleírásba beilleszteni kívánt valamennyi fajta leírásának egységesítése érdekében a leíró paraméterek hozzáadásra és/vagy meghatározásra kerültek. A Santa Maria és a Carmen fajták esetében a szóban forgó paraméterek újonnan kerültek beillesztésre.

A jobb áttekinthetőség érdekében, az erő (kg), és a gyümölcs felszínére (cm2) gyakorolt nyomás arányának feltüntetésével meghatározásra kerül a gyümölcs keménységének mértékegysége.

2

Földrajzi terület

Földrajzi terület

A jelenleg érvényben lévő termékleírás 3. cikkének a) pontja

| „a) | Reggio Emilia megye: Casalgrande, Correggio, Rubiera.” |
| --- | --- |

„a)

Reggio Emilia megye: Casalgrande, Correggio, Rubiera.”

az alábbiak szerint módosul:

| „a) | Reggio Emilia megye: Casalgrande, Reggio Emilia, Correggio, Rubiera, San Martino in Rio és Scandiano.” |
| --- | --- |

„a)

Reggio Emilia megye: Casalgrande, Reggio Emilia, Correggio, Rubiera, San Martino in Rio és Scandiano.”

Reggio Emilia megye: Kérvényezésre kerül Reggio Emilia, San Martino in Rio és Scandiano települések beillesztése. Az említett településeken, főleg Reggio Emiliában, meglehetősen jelentős a körtetermesztés. Ezenkívül a szóban forgó települések a termékleírásban már szereplő települések mellett találhatók, azokkal szomszédosak Modena megyében is, és mint ilyenek, a korábban bekerült településekhez nagymértékben hasonlító éghajlati jellemzőkkel és történetiséggel jellemezhetők.

A jelenleg érvényben lévő termékleírás 3. cikkének c) pontja

| „c) | Ferrara megye: Argenta, Berra, Bondeno, Cento, Codigoro, Comacchio, Copparo, Ferrara, Formignana, Jolanda di Savoia, Lagosanto, Masi Torello, Massa Fiscaglia, Mesola, Migliarino, Migliaro, Mirabello, Ostellato, Poggio Renatico, Portomaggiore, Ro, S. Agostino, Tresigallo, Vigarano Mainarda és Voghiera.” |
| --- | --- |

„c)

Ferrara megye: Argenta, Berra, Bondeno, Cento, Codigoro, Comacchio, Copparo, Ferrara, Formignana, Jolanda di Savoia, Lagosanto, Masi Torello, Massa Fiscaglia, Mesola, Migliarino, Migliaro, Mirabello, Ostellato, Poggio Renatico, Portomaggiore, Ro, S. Agostino, Tresigallo, Vigarano Mainarda és Voghiera.”

az alábbiak szerint módosul:

| „c) | Ferrara megye: Argenta, Berra, Bondeno, Cento, Codigoro, Comacchio, Copparo, Ferrara, Formignana, Jolanda di Savoia, Lagosanto, Masi Torello, Mesola, Fiscaglia, Mirabello, Ostellato, Poggio Renatico, Portomaggiore, Ro Ferrarese, S. Agostino, Tresigallo, Vigarano Mainarda e Voghiera.” |
| --- | --- |

„c)

Ferrara megye: Argenta, Berra, Bondeno, Cento, Codigoro, Comacchio, Copparo, Ferrara, Formignana, Jolanda di Savoia, Lagosanto, Masi Torello, Mesola, Fiscaglia, Mirabello, Ostellato, Poggio Renatico, Portomaggiore, Ro Ferrarese, S. Agostino, Tresigallo, Vigarano Mainarda e Voghiera.”

Ferrara megye: Ro település neve pontosításra kerül, helyesen Ro Ferrarese, és nem Ro. Ezenfelül 2014. január 1-jén, három egymás mellett fekvő település, Massa Fiscaglia, Migliarino és Migliaro összevonásával létrehozásra került Fiscaglia település. Megjegyzendő továbbá, hogy a korábban a termékleírásban feltüntetett 3 település helyébe teljes egészében Fiscaglia lép, azonban az abban meghatározott földrajzi terület változatlan marad.

A jelenleg érvényben lévő termékleírás 3. cikkének d) pontja

| „d) | Bologna megye: Anzona dell’Emilia, Argelato, Baricella, Bazzano, Bentivoglio, Budrio, Calderara di Reno, Castello d’Argile, Castelguelfo, Castelmaggiore, Crespellano, Crevalcore, Galliera, Granarolo dell’Emilia, Malalbergo, Medicina, Minerbio, Molinella, Mordano, Pieve di Cento, S. Agata Bolognese, S. Giorgio di Piano, S. Giovanni in Persiceto, S. Pietro in Casale és Sala Bolognese.” |
| --- | --- |

„d)

Bologna megye: Anzona dell’Emilia, Argelato, Baricella, Bazzano, Bentivoglio, Budrio, Calderara di Reno, Castello d’Argile, Castelguelfo, Castelmaggiore, Crespellano, Crevalcore, Galliera, Granarolo dell’Emilia, Malalbergo, Medicina, Minerbio, Molinella, Mordano, Pieve di Cento, S. Agata Bolognese, S. Giorgio di Piano, S. Giovanni in Persiceto, S. Pietro in Casale és Sala Bolognese.”

az alábbiak szerint módosul:

| „d) | Bologna megye: Anzola dell’Emilia, Argelato, Baricella, Valsamoggia – Loc. Bazzano, Bentivoglio, Budrio, Calderara di Reno, Castel d’Argile, Castelguelfo, Castelmaggiore, Valsamoggia – Loc. Crespellano, Crevalcore, Galliera, Granarolo dell’Emilia, Malalbergo, Medicina, Minerbio, Molinella, Mordano, Pieve di Cento, S. Agata Bolognese, S. Giorgio di Piano, S. Giovanni in Persiceto, S. Pietro in Casale és Sala Bolognese.” |
| --- | --- |

„d)

Bologna megye: Anzola dell’Emilia, Argelato, Baricella, Valsamoggia – Loc. Bazzano, Bentivoglio, Budrio, Calderara di Reno, Castel d’Argile, Castelguelfo, Castelmaggiore, Valsamoggia – Loc. Crespellano, Crevalcore, Galliera, Granarolo dell’Emilia, Malalbergo, Medicina, Minerbio, Molinella, Mordano, Pieve di Cento, S. Agata Bolognese, S. Giorgio di Piano, S. Giovanni in Persiceto, S. Pietro in Casale és Sala Bolognese.”

Bologna megye: Anzola dell’Emilia településsel kapcsolatos tárgyi hiba kijavításáról van szó, amelynek neve helyesen Anzola dell’Emilia, nem pedig Anzona dell’Emilia. Valsamoggia település esetében a korábban említettekhez hasonlóan, 2014. január 1-jén Bologna megyében, az egymással szomszédos Bazzano, Castello di Serravalle, Crespellano, Monteveglio és Savigno települések összeolvadásával létrehozásra került Valsamoggia település. Ennélfogva, a helyes névhasználat frissítése érdekében, Bazzano és Crespellano neve mellé beillesztésre került az említett település neve. Az előállítási terület ebben az esetben is változatlan maradt.

A jelenleg érvényben lévő termékleírás 3. cikkének e) pontja

| „e) | Ravenna megye: Alfonsine, Bagnacavallo, Conselice, Cotignola, Castelbolognese, Faenza, Fusignano, Lugo, Massalombarda, Ravenna, Russi, S. Agata sul Santerno és Solarolo.” |
| --- | --- |

„e)

Ravenna megye: Alfonsine, Bagnacavallo, Conselice, Cotignola, Castelbolognese, Faenza, Fusignano, Lugo, Massalombarda, Ravenna, Russi, S. Agata sul Santerno és Solarolo.”

az alábbiak szerint módosul:

| „e) | Ravenna megye: Alfonsine, Bagnacavallo, Bagnara di Romagna, Conselice, Cotignola, Castelbolognese, Faenza, Fusignano, Lugo, Massalombarda, Ravenna, Russi, S. Agata sul Santerno és Solarolo.” |
| --- | --- |

„e)

Ravenna megye: Alfonsine, Bagnacavallo, Bagnara di Romagna, Conselice, Cotignola, Castelbolognese, Faenza, Fusignano, Lugo, Massalombarda, Ravenna, Russi, S. Agata sul Santerno és Solarolo.”

Ravenna megye: a Ravenna megyében található, és teljes egészében a termékleírásban szereplő települések (Massalombarda, Lugo, Cotignola, Solarolo e Mordano) által körülölelt Bagnara di Romagna úgyszintén beillesztésre kerül a termékleírásba. Teljes mértékben a körtetermesztésben elhivatott településről van szó, amely különleges elhelyezkedésének köszönhetően, a korábban bekerült településekhez nagymértékben hasonlító éghajlati jellemzőkkel és történetiséggel jellemezhető.

Az előállítás módja

Az előállítás módja

Egyéb – az érvényben lévő termékleírás 4. cikke

A következő mondat:

„Az öntözést, a trágyázást és a többi termesztési és mezőgazdasági műveletet az Emilia Romagna tartomány illetékes szervei által megjelölt technikák szerint kell végrehajtani.”

törlésre került.

A termesztési és gazdálkodási gyakorlatra vonatkozó rész került törlésre, mégpedig azért, mert a benne foglalt követelményeket valamennyi gazdaság köteles betartani. Ugyanis a jogszabályok változása, valamint a meghatározott követelmények betartása szükségszerűen a specifikus feltételek betartását eredményezi. Ennélfogva fölöslegesnek bizonyul a termékleírásban történő feltüntetése.

A következő mondat:

„Az alkalmazható ültetvény hálózat megegyezik az általánosan elterjedt hálózattal, továbbá lehetőség van új, legfeljebb hektáronként 3 000 növényből álló hálózat kialakítására.”

az alábbiak szerint módosul:

„Az alkalmazható ültetvény hálózat megegyezik az általánosan elterjedt hálózattal, továbbá lehetőség van új, legfeljebb hektáronként 6 000 növényből álló hálózat kialakítására.”

Az új anyanövények rendelkezésre állásával kísért technológiai fejlődés és újítások révén lehetővé válik a korábbiakhoz képest jóval nagyobb sűrűségű ültetvény hálózaton törtnő körtetermesztés. A termesztési technikák legújabb fejlődése nyomán nagyobb a körtefák száma az ültetvényeken; ennek célja az adott ültetvényre jellemző, nem termő időtartam csökkentése, valamint a termék minőségének egységesítése, javítása. Noha nem kerül egységesen meghatározásra a növények hektáronkénti mennyisége, a 6 000-es felhő érték észszerű határértéknek bizonyul, ami által lehetővé válik a termék kiemelkedő minőségének biztosítása, a hagyományos termesztési módok betartása mellett.

A következő mondat:

„A művelési munkák során legalább egy téli és két zöldmetszést el kell végezni.”

törlésre került.

Törlésre kerül a ritkítások számára történő utalás, meghagyva ezzel a jogot a gazdálkodóknak, hogy igény szerint, a termesztési gyakorlat betartása mellett szabadon dönthessenek a ritkítások legmegfelelőbb számáról.

A következő mondat:

„Az egy termelési ciklusban megengedett legnagyobb terméshozam valamennyi engedélyezett termesztett fajta esetében hektáronként 450 mázsa.”

az alábbiak szerint módosul:

„Az egy termelési ciklusban megengedett legnagyobb terméshozam valamennyi engedélyezett termesztett fajta esetében hektáronként 550 mázsa.”

A következő mondat:

„Az említett határértéken belül Emilia Romagna tartományban, figyelembe véve az évszakok változását, nemkülönben a környezeti feltételeket, a 2. cikkben szabályozott legnagyobb terméshozam elérésének időpontjaként minden év július 15-ét határozza meg.”

törlésre került.

Egy időközben, az érvényben lévő jogszabályok tekintetében idejétmúlttá vált rendelkezésről van szó.

Az alábbi mondatok:

„A hűtőcellákban mért nedvességtartalom és hőmérséklet 4–6 °C között változhat. A tavasszal értékesítésre kerülő fajtákat ellenőrzött környezetben kell tárolni.”

törlésre kerültek.

Nem célszerű a hőmérséklet meghatározása, tekintettel arra, hogy már előírásra került a hűtési technika alkalmazásával történő tárolás. A jelenleg érvényben lévő termékleírásban a tárolási hőmérsékletre vonatkozó értékek által nehézkessé válik a termék optimális tárolása, tekintettel arra, hogy az említett értékek megegyeznek az előhűtés hőmérsékleti értékeivel, és mint ilyenek, nem megfelelőek a termék hűtőcellában történő helyes tárolásához, következésképp minőségi sajátosságainak, valamint organoleptikus (érzékszervi) tulajdonságainak az idő múlásával történő fenntartásához sem. Ezenkívül törlésre kerül a tavasszal értékesítésre kerülő fajták ellenőrzött környezetben történő tárolásáról szóló utalás. Ennek célja, hogy a gazdálkodók más tartósítási technikák alkalmazására is teret kaphassanak.

A származás igazolása

A származás igazolása

Az érvényben lévő termékleírás 5. cikke

A következő szöveg:

„Az előző, 4. pontban előírt megfelelő technikai feltételek fenntartását Emilia Romagna tartomány biztosítja. A „Pera dell’Emilia Romagna” előállítására alkalmas gyümölcsösök szerepelnek az erre a célra létrehozott, évente frissítésre és közzétételre kerülő Nyilvántartásban. Az említett Nyilvántartás másolata letétbe helyezésre kerül az előállítási területhez tartozó valamennyi település önkormányzatánál. A Ministero delle Risorse Agricole, Alimentari e Forestali (Mezőgazdasági, Élelmezési és Erdészeti Erőforrások Minisztériuma) előírja a nyilvántartásba vétel, a termesztésről szóló éves jelentések benyújtása, továbbá a kísérő tanúsítványok kiállítása tekintetében betartandó követelményeket az évről évre az oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel ellátott, elismert termesztés helyes és megfelelő ellenőrzése érdekében.”

Törlésre került, helyébe az alábbi szöveg lép:

„A termelési eljárás valamennyi fázisát ellenőrzik, a be- és a kikerülő termékekről pontos nyilvántartást vezetnek. Ily módon, valamint az ellenőrző szerv által a termesztésre használt parcellákról, a termelőkről és a csomagolást végző üzemekről e célból vezetett jegyzékek révén, valamint a termelt mennyiségek ugyanezen szervhez történő bejelentése révén biztosított a termék nyomonkövethetősége. A felügyeleti szerv, a megfelelő lajstromokba bejegyzett valamennyi magán- és jogi személynél, a vonatkozó ellenőrzési tervekben foglaltak szerint ellenőrzi a termelési előírások betartását.”

A származás igazolásáról szóló cikk teljes egészében átírásra és frissítésre került, mivel az eredeti cikkben jelenleg már nem érvényes módszerekre és eszközökre történő utalások szerepeltek. Az új cikk a jelenlegi ellenőrzési rendszerek szerinti eljárásokat tükrözi.

Csomagolás és címkézés

Csomagolás és címkézés

Az érvényben lévő termékleírás 7. cikke

A következő bekezdés:

„A »Pera dell’Emilia Romagna« a Közösség területén a hatályos jogszabályok alapján elfogadott csomagolástípusok felhasználásával kerülhet kereskedelmi forgalomba, így többek között az alábbi módokon:

| | 60 × 80, 80 × 120, 100 × 120 méretű ládában, több rétegben, választóráccsal, |
| --- | --- |

60 × 80, 80 × 120, 100 × 120 méretű ládában, több rétegben, választóráccsal,

| | 30 × 40 karton, fa és műanyag rekeszben, egy és több rétegben, |
| --- | --- |

30 × 40 karton, fa és műanyag rekeszben, egy és több rétegben,

| | 40 × 60 karton, fa és műanyag rekeszben, egy és több rétegben, |
| --- | --- |

40 × 60 karton, fa és műanyag rekeszben, egy és több rétegben,

| | 20 × 30 rekeszben, egy rétegben és ömlesztve, |
| --- | --- |

20 × 30 rekeszben, egy rétegben és ömlesztve,

illetve egy vagy több gyümölcsöt tartalmazó lezárt csomagolási egységben (tálca, kosár, karton stb.).”

az alábbiak szerint módosul:

„A »Pera dell’Emilia Romagna« a Közösség területén a hatályos jogszabályok alapján elfogadott csomagolástípusok felhasználásával kerülhet kereskedelmi forgalomba, így többek között az alábbi módokon.”

Törlésre kerülnek a különféle göngyöleg-típusokra történő utalások, tekintettel arra, hogy azok a szóban forgó cikkben kizárólag példaként kerülnek felsorolásra, valamint arra, hogy a cikk előírja, a göngyölegeknek összhangban kell lennie az érvényes jogszabályokkal.

A következő mondat:

„A rekeszben és tartályládában lévő OFJ termékek azonosítására a gyümölcsöket darabonként megfelelő emblémás címkével látják el, és a csomagolási egységben található összes gyümölcs legalább 70 %-át fel kell címkézni.”

az alábbi kiegészítésekkel módosul:

„A rekeszben és tartályládában lévő OFJ termékek azonosítására a gyümölcsöket darabonként címkével látják el, és a csomagolási egységben található összes gyümölcs legalább 70 %-át fel kell címkézni.

Illetve, amennyiben nem kerül felcímkézésre a göngyölegben – tálcákon, kosarakban – elhelyezett valamennyi gyümölcs, a göngyöleget úgy kell lezárni, hogy a csomagolás tartalmát annak megsértése nélkül ne lehessen kivenni.

Az értékesítési pontokon a lezárt göngyölegekből vagy rekeszekből származó termék kimérve is értékesíthető, azzal a feltétellel, hogy azt jellegzetes rekeszekben vagy tárolókban helyezik el, amelyeken jól látható módon feltüntetésre kerülnek a jelen termékleírás szerint a göngyölegekre kerülő adatok.”

A címkézés tekintetében elegendő annyit feltüntetni, hogy a gyümölcsök címkézésre kerülnek, ennélfogva törlésre kerül a „megfelelő emblémás” szöveg. Ezenkívül, a termék nyomonkövethetőségének biztosítása érdekében beillesztésre, és további részletezésre került az alábbi két feltételezés:

| 1) | Amennyiben a gyümölcs nem kerül felcímkézésre: Azonosíthatóságának biztosítása érdekében szükségesnek bizonyul annak a feltüntetése, hogy a göngyöleget úgy kell lezárni, hogy a csomagolás tartalmát annak megsértése nélkül ne lehessen kivenni. |
| --- | --- |

1)

Amennyiben a gyümölcs nem kerül felcímkézésre: Azonosíthatóságának biztosítása érdekében szükségesnek bizonyul annak a feltüntetése, hogy a göngyöleget úgy kell lezárni, hogy a csomagolás tartalmát annak megsértése nélkül ne lehessen kivenni.

| 2) | A gyümölcs kimérve történő értékesítése esetén: Beillesztésre kerültek a termék kimérve történő értékesítésére és azonosíthatóságának biztosítására vonatkozó előírások. |
| --- | --- |

2)

A gyümölcs kimérve történő értékesítése esetén: Beillesztésre kerültek a termék kimérve történő értékesítésére és azonosíthatóságának biztosítására vonatkozó előírások.

A következő mondat:

„A termék augusztus 10., és a következő év május 31. közötti időszakban bocsátható kereskedelmi forgalomba.”

az alábbiak szerint módosul:

„A termék július 25., és a következő év május 31. közötti időszakban bocsátható kereskedelmi forgalomba.”

A módosítás szorosan kapcsolódik a Santa Maria és a Carmen 2 koránérő fajtának a termékleírásba történő beillesztéséhez: célszerű a kereskedelmi forgalomba bocsátás időszakának módosítása, a kezdési időpont július 25-re történő előrehozásával.

A következő bekezdés:

„A tárolóedényeken, azonos méretű nyomtatott betűkkel fel kell tüntetni a »Pera dell’Emilia Romagna« elnevezést, mellette a termesztett fajta nevét, közvetlenül alatta pedig az »Indicazione Geografica Protetta« (oltalom alatt álló földrajzi jelzés) szöveget. Ugyanabban a látómezőben szerepelnie kell a csomagolást végző üzem nevének, cégnevének és címének.”

az alábbiak szerint módosul:

„A tárolóedényeken fel kell tüntetni a »Pera dell’Emilia Romagna« elnevezést, közvetlenül utána az »Indicazione Geografica Protetta« (oltalom alatt álló földrajzi jelzés) szöveget, vagy az »IGP« (OFJ) rövidítést, valamint a termesztett fajta nevét. Ugyanabban a látómezőben szerepelnie kell a csomagolást végző üzem nevének, cégnevének és címének.”

Helyesen, és érthetőbben kerültek feltüntetésre az alábbi utalások:

| 1) | A jelölések feltüntetése: Nem lényegi módosításról van szó, pusztán beillesztésre került a jelölések helyes sorrendje („Pera dell’Emilia Romagna”, közvetlenül utána pedig az Indicazione Geografica Protetta – Oltalom alatt álló földrajzi jelzés – illetve annak IGP (OFJ) rövidítése, ezután pedig a termesztett fajta neve). |
| --- | --- |

1)

A jelölések feltüntetése: Nem lényegi módosításról van szó, pusztán beillesztésre került a jelölések helyes sorrendje („Pera dell’Emilia Romagna”, közvetlenül utána pedig az Indicazione Geografica Protetta – Oltalom alatt álló földrajzi jelzés – illetve annak IGP (OFJ) rövidítése, ezután pedig a termesztett fajta neve).

| 2) | A termék súlyának feltüntetése: a címkézésre vonatkozó érvényes jogszabályok a termék nettó, nem pedig bruttó súlyának feltüntetését írják elő. Tekintettel arra, hogy egy jogszabályi előírásról van szó, amely mint ilyen, kötelező érvényű, célszerű az említett utalás törlése. |
| --- | --- |

2)

A termék súlyának feltüntetése: a címkézésre vonatkozó érvényes jogszabályok a termék nettó, nem pedig bruttó súlyának feltüntetését írják elő. Tekintettel arra, hogy egy jogszabályi előírásról van szó, amely mint ilyen, kötelező érvényű, célszerű az említett utalás törlése.

Az alábbi bekezdés törlésre került:

„Az érintett termelők kérésére, a földrajzi jelzéssel elválaszthatatlan egységben kötelezően feltüntetendő, meghatározott és egységes logó mellett alkalmazható annak művészi kialakítású grafikus jelképe is, a megfelelő színekben, amennyiben színes.”

Célszerű az említett szövegrész törlése, tekintettel arra, hogy a grafikai szimbólum nem szerepel a termékleírásban.

A következő mondat:

„Ezenkívül az exportra szánt tételek esetében fel kell tüntetni a címkén az »Olaszországban előállított termék« feliratot.”

törlésre került.

Célszerűnek bizonyul az említett mondat törlése, amennyiben egy, az érvényben lévő jogszabályok értelmében kötelezően feltüntetendő jelölésről szól.

Egyéb [Az ellenőrző szervre történő hivatkozások]

Egyéb [Az ellenőrző szervre történő hivatkozások]

A termékleírás kiegészítésre került az ellenőrző szervekre való hivatkozásokkal.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

„PERA DELL’EMILIA ROMAGNA”

PERA DELL’EMILIA ROMAGNA

EU-szám: PGI-IT-02192 – 2016.9.28.

EU-szám: PGI-IT-02192 – 2016.9.28.

OEM ( ) OFJ ( X )

OEM ( ) OFJ ( X )

1.   Elnevezés

Elnevezés

„Pera dell’Emilia Romagna”

2.   Tagállam vagy harmadik ország

Tagállam vagy harmadik ország

Olaszország

3.   A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása

A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása

3.1.   A termék típusa

A termék típusa

1.6. osztály: gyümölcs, zöldségfélék és gabonafélék, frissen vagy feldolgozva

3.2.   Az 1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt termék leírása

Az 1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt termék leírása

A „Pera dell’Emilia Romagna” OFJ az Abate Fetel, Cascade, Conference, Decana del Comizio, Kaiser, Max Red Barlett, Passa Crassana, Williams körtefajtákból nyert termék.

A „Pera dell’Emilia Romagna” OFJ kereskedelmi forgalomba kerülésekor az alábbi tulajdonságokkal rendelkezik:

Abate Fetel

gyümölcshéj: sárgás világoszöld, a csészemélyedés és a kocsány körül parás; alakja: hosszúkás kalabas formájú; méret: átmérője legalább 60 mm; legalacsonyabb cukorszint: 13 (Brix-fok); legnagyobb keménység: 5 kg/0,5 cm2;

2

Conference

gyümölcshéj: sárgászöld, a csészemélyedés körül elterjedten parás, amely gyakran a gyümölcs alsó harmadáig ér; alakja: körte alakú, gyakran szimmetrikus; méret: átmérője legalább: 60 mm; legalacsonyabb cukorszint: 13 (Brix-fok); legnagyobb keménység: 5,5 kg/0,5 cm2;

2

Decana del Comizio

gyümölcshéj: sima, sárgás világoszöld, a napos oldalon gyakran rózsaszínes, elszórtan parás; alakja: csiga alakú; méret: átmérője legalább 70 mm; legalacsonyabb cukorszint: 13 (Brix-fok); legnagyobb keménység: 4,5 kg/0,5 cm2;

2

Kaiser

gyümölcshéj: érdes, teljes egészében parás; alakja: megnyúlt körte alakú;

méret: átmérője legalább 60 mm; legalacsonyabb cukorszint: 13 (Brix-fok); legnagyobb keménység: 5,5 kg/0,5 cm2;

2

William és Max Red Bartlett

gyümölcshéj: sima, zöldessárga alapszíne pirosas vagy élénkpiros fedőszínnel borított, néha csíkozott; alakja: zömök, birsalma- vagy körteforma; méret: átmérője legalább 60 mm; legalacsonyabb cukorszint: 12 (Brix-fok); legnagyobb keménység: 6,5 kg/0,5 cm2;

2

Cascade

gyümölcshéj: világoszöld alapszíne élénkpiros fedőszínnel borított, felszínének 10–25 %-a parás; alakja: korsó alakú, függőleges és keresztirányú aszimmetriával; méret: átmérője legalább 60 mm; legalacsonyabb cukorszint: 13 (Brix-fok); legnagyobb keménység: 5,5 kg/0,5 cm2;

2

Passa Crassana

gyümölcshéj: Szilárd, zöld, lencseszer parásodással; alakja: többféle, gyakran korsó alakú; méret: átmérője legalább 60 mm; legalacsonyabb cukorszint: 13 (Brix-fok); legnagyobb keménység: 6,5 kg/0,5 cm2;

2

Santa Maria

gyümölcshéj: sima, alapszíne zöldessárga; alakja: körte, vagy csonka körte formájú; méret: átmérője legalább 60 mm; legalacsonyabb cukorszint: 12 (Brix-fok); legnagyobb keménység: 6 kg/0,5 cm2;

2

Carmen

gyümölcshéj: Zöld, rózsaszínes foltokkal tarkítva; alakja: Enyhén hosszúkás kalabas formájú; méret: átmérője legalább 60 mm; legalacsonyabb cukorszint: 12 (Brix-fok); legnagyobb keménység: 6 kg/0,5 cm2;

2

3.3.   Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetében) és nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termékek esetében)

Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetében) és nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termékek esetében)

—

3.4.   Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell elvégezni

Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell elvégezni

Az előállítás valamennyi műveletének, a termesztéstől a betakarításig, a 4. pontban körülírt előállítási területen kell történnie.

3.5.   A bejegyzett elnevezést viselő termék szeletelésére, aprítására, csomagolására stb. vonatkozó egyedi szabályok

A bejegyzett elnevezést viselő termék szeletelésére, aprítására, csomagolására stb. vonatkozó egyedi szabályok

A rekeszben és tartályládában lévő OFJ termékek azonosítására a gyümölcsöket darabonként címkével látják el, és a csomagolási egységben található összes gyümölcs legalább 70 %-át fel kell címkézni.

Illetve, amennyiben nem kerül felcímkézésre a göngyölegben – tálcákon, kosarakban – elhelyezett valamennyi gyümölcs, a göngyöleget úgy kell lezárni, hogy a csomagolás tartalmát annak megsértése nélkül ne lehessen kivenni.

Az értékesítési pontokon a lezárt göngyölegekből vagy jelölt gyümölcsöket tartalmazó rekeszekből származó termék kimérve is értékesíthető, azzal a feltétellel, hogy azt jellegzetes rekeszekben vagy tárolókban helyezik el, amelyeken jól látható módon feltüntetésre kerülnek a jelen termékleírás szerint a göngyölegekre kerülő adatok.

3.6.   A bejegyzett elnevezést viselő termék címkézésére vonatkozó egyedi szabályok

A bejegyzett elnevezést viselő termék címkézésére vonatkozó egyedi szabályok

A hatályos jogszabályok eltérő rendelkezésének hiányában a csomagoláson a következő feliratokat kell feltüntetni:

„Pera dell’Emilia Romagna” – Indicazione Geografica Protetta (Oltalom alatt álló földrajzi jelzés) – továbbá fel kell tüntetni a csomagoló nevét, cégnevét, címét, a termék kereskedelmi kategóriáját és méretét.

4.   A földrajzi terület tömör meghatározása

A földrajzi terület tömör meghatározása

| a) | Reggio Emilia megye: Casalgrande, Reggio Emilia, Correggio, Rubiera, San Martino in Rio és Scandiano. |
| --- | --- |

a)

Reggio Emilia megye: Casalgrande, Reggio Emilia, Correggio, Rubiera, San Martino in Rio és Scandiano.

| b) | Modena megye: Bastiglia, Bomporto, Campogalliano, Camposanto, Carpi, Castelfranco Emilia, Castelnuovo Rangone, Cavezzo, Concordia sulla Secchia, Finale Emilia, Formigine, Medolla, Mirandola, Modena, Nonantola, Novi di Modena, Ravarino, S. Cesario sul Panaro, S. Felice sul Panaro, S. Possidonio, S. Prospero, Savignano sul Panaro, Soliera, Spilamberto és Vignola. |
| --- | --- |

b)

Modena megye: Bastiglia, Bomporto, Campogalliano, Camposanto, Carpi, Castelfranco Emilia, Castelnuovo Rangone, Cavezzo, Concordia sulla Secchia, Finale Emilia, Formigine, Medolla, Mirandola, Modena, Nonantola, Novi di Modena, Ravarino, S. Cesario sul Panaro, S. Felice sul Panaro, S. Possidonio, S. Prospero, Savignano sul Panaro, Soliera, Spilamberto és Vignola.

| c) | Ferrara megye: Argenta, Berra, Bondeno, Cento, Codigoro, Comacchio, Copparo, Ferrara, Formignana, Jolanda di Savoia, Lagosanto, Masi Torello, Mesola, Fiscaglia, Mirabello, Ostellato, Poggio Renatico, Portomaggiore, Ro Ferrarese, S. Agostino, Tresigallo, Vigarano Mainarda és Voghiera. |
| --- | --- |

c)

Ferrara megye: Argenta, Berra, Bondeno, Cento, Codigoro, Comacchio, Copparo, Ferrara, Formignana, Jolanda di Savoia, Lagosanto, Masi Torello, Mesola, Fiscaglia, Mirabello, Ostellato, Poggio Renatico, Portomaggiore, Ro Ferrarese, S. Agostino, Tresigallo, Vigarano Mainarda és Voghiera.

| d) | Bologna megye: Anzola dell’Emilia, Argelato, Baricella, Valsamoggia – Loc. Bazzano, Bentivoglio, Budrio, Calderara di Reno, Castello d’Argile, Castelguelfo, Castelmaggiore, Valsamoggia – Loc. Crespellano, Crevalcore, Galliera, Granarolo dell’Emilia, Malalbergo, Medicina, Minerbio, Molinella, Mordano, Pieve di Cento, Sant’Agata Bolognese, S. Giorgio di Piano, S. Giovanni in Persiceto, S. Pietro in Casale és Sala Bolognese. |
| --- | --- |

d)

Bologna megye: Anzola dell’Emilia, Argelato, Baricella, Valsamoggia – Loc. Bazzano, Bentivoglio, Budrio, Calderara di Reno, Castello d’Argile, Castelguelfo, Castelmaggiore, Valsamoggia – Loc. Crespellano, Crevalcore, Galliera, Granarolo dell’Emilia, Malalbergo, Medicina, Minerbio, Molinella, Mordano, Pieve di Cento, Sant’Agata Bolognese, S. Giorgio di Piano, S. Giovanni in Persiceto, S. Pietro in Casale és Sala Bolognese.

| e) | Ravenna megye: Alfonsine, Bagnacavallo, Bagnara di Romagna, Conselice, Cotignola, Castelbolognese, Faenza, Fusignano, Lugo, Massalombarda, Ravenna, Russi, Sant’Agata sul Santerno és Solarolo. |
| --- | --- |

e)

Ravenna megye: Alfonsine, Bagnacavallo, Bagnara di Romagna, Conselice, Cotignola, Castelbolognese, Faenza, Fusignano, Lugo, Massalombarda, Ravenna, Russi, Sant’Agata sul Santerno és Solarolo.

5.   Kapcsolat a földrajzi területtel

Kapcsolat a földrajzi területtel

A „Pera dell’Emilia Romagna” OFJ rendkívül szorosan függ a termelési övezet talaj- és éghajlati jellemzőitől, valamint a termelők szakértelmétől. E tényezők teszik lehetővé a mind fizikai-kémiai, mind érzékszervi szempontból jól megkülönböztethető, sajátos minőségű körte termelését, melyet mint Emilia-Romagna jellegzetes termékét forgalmaznak mind hazai, mind európai szinten. Mivel a körteültetvények nagyon érzékenyek a fagyra, a körte termesztése a meghatározott területen nagyon elterjedt, ugyanis itt magasabb évi átlaghőmérsékleteket mérnek, mint a tartomány többi részén, és ehhez átlagosan kevesebb mennyiségű csapadék kapcsolódik. A földeket a múltban a Pó áradásai alkalmával többször elöntötte, így azok szerves anyagokban gazdagok. A meghatározott terület rendkívül alkalmas a körtetermesztésre, olyannyira, hogy itt terem az ágazat olasz termésének mintegy fele.

Hivatkozás a termékleírás közzétételére

Hivatkozás a termékleírás közzétételére

(e rendelet 6. cikke (1) bekezdésének második albekezdése)

Ez a közigazgatási szerv a „Pera dell’Emilia Romagna” OFJ elismerésére irányuló javaslatnak az Olasz Köztársaság 2016. augusztus 11-i, 187. számú Hivatalos Közlönyében történő közzétételével, a fenti kérelem vonatkozásában elindította a nemzeti kifogásolási eljárást.

A termékleírás egységes szerkezetbe foglalt szövege az alábbi internetes oldalon tekinthető meg: http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

Vagy

közvetlenül a Minisztérium honlapján (www.politicheagricole.it), (a képernyő jobb felső sarkában) a „Prodotti DOP e IGP” („OEM OFJ termékek”) címszóra, majd a „Prodotti DOP, IGP et STG” („OEM OFJ HKT termékek”) (a képernyő bal oldalán), végül a „Disciplinari di produzione all’Esame dell’UE” („Az uniós vizsgálatnak alávetett termékleírások”) menüpontra kattintva.

---

(1)  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

1

---