# Jurnalul Oficial C 170/30 m

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 170 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 6030 mai 2017 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 170

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 6030 mai 2017

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informări |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUŢIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Cea de a 32-a sesiune a avut loc la Nairobi (Kenya) în perioada 19-21 decembrie 2016. |
| 2017/C 170/01 | Adunarea Parlamentară Paritară a Acordului de parteneriat încheiat între membrii grupului statelor din Africa, Zona Caraibilor și Pacific, pe de o parte, și Uniunea Europeană și statele sale membre, pe de altă parte — Procesul-verbal al ședinței de luni, 19 decembrie 2016 | 1 |
| 2017/C 170/02 | Adunarea Parlamentară Paritară a Acordului de parteneriat încheiat între membrii grupului statelor din Africa, Zona Caraibilor și Pacific, pe de o parte, și Uniunea Europeană și statele sale membre, pe de altă parte — Procesul-verbal al ședinței de marți, 20 decembrie 2016 | 5 |
| 2017/C 170/03 | Adunarea Parlamentară Paritară a Acordului de parteneriat încheiat între membrii grupului statelor din Africa, Zona Caraibilor și Pacific, pe de o parte, și Uniunea Europeană și statele sale membre, pe de altă parte - Procesul-verbal al ședinței de miercuri, 21 decembrie 2016 | 9 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUŢIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Cea de a 32-a sesiune a avut loc la Nairobi (Kenya) în perioada 19-21 decembrie 2016.

2017/C 170/01

Adunarea Parlamentară Paritară a Acordului de parteneriat încheiat între membrii grupului statelor din Africa, Zona Caraibilor și Pacific, pe de o parte, și Uniunea Europeană și statele sale membre, pe de altă parte — Procesul-verbal al ședinței de luni, 19 decembrie 2016

1

2017/C 170/02

Adunarea Parlamentară Paritară a Acordului de parteneriat încheiat între membrii grupului statelor din Africa, Zona Caraibilor și Pacific, pe de o parte, și Uniunea Europeană și statele sale membre, pe de altă parte — Procesul-verbal al ședinței de marți, 20 decembrie 2016

5

2017/C 170/03

Adunarea Parlamentară Paritară a Acordului de parteneriat încheiat între membrii grupului statelor din Africa, Zona Caraibilor și Pacific, pe de o parte, și Uniunea Europeană și statele sale membre, pe de altă parte - Procesul-verbal al ședinței de miercuri, 21 decembrie 2016

9

---

| LEGENDA SIMBOLURILOR UTILIZATE






  - | procedura de consultare |
| --- | --- |
| *** | procedura de aprobare |
| ***I | procedura legislativă ordinară, prima lectură |
| ***II | procedura legislativă ordinară, a doua lectură |
| ***III | procedura legislativă ordinară, a treia lectură |

LEGENDA SIMBOLURILOR UTILIZATE

*

procedura de consultare

***

procedura de aprobare

***I

procedura legislativă ordinară, prima lectură

***II

procedura legislativă ordinară, a doua lectură

***III

procedura legislativă ordinară, a treia lectură

(Procedura indicată se bazează pe temeiul juridic propus în proiectul de act.)

ABREVIERILE DENUMIRILOR COMISIILOR

| AFET | Comisia pentru afaceri externe |
| --- | --- |
| DEVE | Comisia pentru dezvoltare |
| INTA | Comisia pentru comerţ internaţional |
| BUDG | Comisia pentru bugete |
| CONT | Comisia pentru control bugetar |
| ECON | Comisia pentru afaceri economice şi monetare |
| EMPL | Comisia pentru ocuparea forţei de muncă şi afaceri sociale |
| ENVI | Comisia pentru mediu, sănătate publică şi siguranţă alimentară |
| ITRE | Comisia pentru industrie, cercetare şi energie |
| IMCO | Comisia pentru piaţa internă şi protecţia consumatorilor |
| TRAN | Comisia pentru transport şi turism |
| REGI | Comisia pentru dezvoltare regională |
| AGRI | Comisia pentru agricultură şi dezvoltare rurală |
| PECH | Comisia pentru pescuit |
| CULT | Comisia pentru cultură şi educaţie |
| JURI | Comisia pentru afaceri juridice |
| LIBE | Comisia pentru libertăţi civile, justiţie şi afaceri interne |
| AFCO | Comisia pentru afaceri constituţionale |
| FEMM | Comisia pentru drepturile femeii şi egalitatea între sexe |
| PETI | Comisia pentru petiţii |
| DROI | Subcomisia drepturile omului |
| SEDE | Subcomisia securitate şi apărare |

AFET

Comisia pentru afaceri externe

DEVE

Comisia pentru dezvoltare

INTA

Comisia pentru comerţ internaţional

BUDG

Comisia pentru bugete

CONT

Comisia pentru control bugetar

ECON

Comisia pentru afaceri economice şi monetare

EMPL

Comisia pentru ocuparea forţei de muncă şi afaceri sociale

ENVI

Comisia pentru mediu, sănătate publică şi siguranţă alimentară

ITRE

Comisia pentru industrie, cercetare şi energie

IMCO

Comisia pentru piaţa internă şi protecţia consumatorilor

TRAN

Comisia pentru transport şi turism

REGI

Comisia pentru dezvoltare regională

AGRI

Comisia pentru agricultură şi dezvoltare rurală

PECH

Comisia pentru pescuit

CULT

Comisia pentru cultură şi educaţie

JURI

Comisia pentru afaceri juridice

LIBE

Comisia pentru libertăţi civile, justiţie şi afaceri interne

AFCO

Comisia pentru afaceri constituţionale

FEMM

Comisia pentru drepturile femeii şi egalitatea între sexe

PETI

Comisia pentru petiţii

DROI

Subcomisia drepturile omului

SEDE

Subcomisia securitate şi apărare

ABREVIERILE DENUMIRILOR GRUPURILOR POLITICE

| PPE | Grupul Partidului Popular European (Creştin Democrat) |
| --- | --- |
| S&D | Grupul Alianţei Progresiste a Socialiştilor şi Democraţilor din Parlamentul European |
| ECR | Grupul Conservatorilor şi Reformiştilor Europeni |
| ALDE | Grupul Alianţei Liberalilor şi Democraţilor pentru Europa |
| GUE/NGL | Grupul Confederal al Stângii Unite Europene/Stânga Verde Nordică |
| Verts/ALE | Grupul Verzilor/Alianţa Liberă Europeană |
| EFDD | Grupul Europa Libertăţii şi Democraţiei Directe |
| NI | Deputaţi neafiliaţi |

PPE

Grupul Partidului Popular European (Creştin Democrat)

S&D

Grupul Alianţei Progresiste a Socialiştilor şi Democraţilor din Parlamentul European

ECR

Grupul Conservatorilor şi Reformiştilor Europeni

ALDE

Grupul Alianţei Liberalilor şi Democraţilor pentru Europa

GUE/NGL

Grupul Confederal al Stângii Unite Europene/Stânga Verde Nordică

Verts/ALE

Grupul Verzilor/Alianţa Liberă Europeană

EFDD

Grupul Europa Libertăţii şi Democraţiei Directe

NI

Deputaţi neafiliaţi

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUŢIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Cea de a 32-a sesiune a avut loc la Nairobi (Kenya) în perioada 19-21 decembrie 2016.

| 30.5.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 170/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 170/1

---

ADUNAREA PARLAMENTARĂ PARITARĂ A ACORDULUI DE PARTENERIAT ÎNCHEIAT ÎNTRE MEMBRII GRUPULUI STATELOR DIN AFRICA, ZONA CARAIBILOR ȘI PACIFIC, PE DE O PARTE, ȘI UNIUNEA EUROPEANĂ ȘI STATELE SALE MEMBRE, PE DE ALTĂ PARTE

PROCESUL-VERBAL AL ȘEDINȚEI DE LUNI, 19 DECEMBRIE 2016

(2017/C 170/01)

Cuprins

| Ședința oficială de deschidere | 1 |
| --- | --- |

| Reuniunea Adunării Parlamentare Paritare | 2 |
| --- | --- |

| Componența Adunării Parlamentare Paritare | 2 |
| --- | --- |

| 1. | Adoptarea ordinii de zi (AP102.053) | 2 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Aprobarea procesului-verbal al ultimei ședințe din cadrul celei de a 31-a sesiuni a Adunării Parlamentare Paritare (JO C 451, 2.12.2016) | 2 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Comunicări ale copreședinților, inclusiv deciziile care au fost luate în cadrul reuniunii Biroului din 18 decembrie 2016 | 2 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Declarația lui Neven Mimica, comisarul responsabil pentru cooperare internațională și dezvoltare | 3 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Dezbatere cu Neven Mimica, comisarul responsabil pentru cooperare internațională și dezvoltare – procedura „catch-the-eye” | 3 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Timp afectat întrebărilor adresate Comisiei | 3 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Acțiunile întreprinse de Comisie cu privire la rezoluțiile adoptate în cadrul celei de a 31-a sesiuni a Adunării Parlamentare Paritare | 3 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Provocări pentru agricultura de subzistență și pentru producția agricolă la scară redusă în statele ACP | 4 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | Raport al partenerilor economici și sociali | 4 |
| --- | --- | --- |

9.

PROCESUL-VERBAL AL ȘEDINȚEI DE LUNI, 19 DECEMBRIE 2016

(Ședința a fost deschisă la ora 11.05.)

Ședința oficială de deschidere

Au intervenit:

Justin Bedan Njoka Muturi, președintele Adunării Naționale a Kenyei, Netty Baldeh, copreședinte al Adunării Parlamentare Paritare, Louis Michel, copreședinte al Adunării Parlamentare Paritare, și Uhuru Muigai Kenyatta, președintele Kenyei.

(Ședința a fost suspendată la ora 12.30 și reluată la ora 15.05)

A PREZIDAT: Netty BALDEH

Copreședinte

Reuniunea Adunării Parlamentare Paritare

Copreședintele a urat bun venit tuturor participanților.

Componența Adunării Parlamentare Paritare

Copreședintele a anunțat că lista membrilor Adunării Parlamentare Paritare, astfel cum a fost trimisă de autoritățile statelor ACP și de Parlamentul European, va fi anexată la procesul-verbal.

1.   Adoptarea ordinii de zi (AP102.053)

Au intervenit: Michael Gahler, copreședintele Netty Baldeh și Cecilia Ogwal (Uganda).

Ordinea de zi a fost adoptată în forma indicată în prezentul proces-verbal.

Decizie: Pentru a facilita plecarea deputaților, se vor face eforturi pentru a susține votarea miercuri, 21 decembrie, cât mai devreme, în cursul după-amiezii.

2.   Aprobarea procesului-verbal al ultimei ședințe din cadrul celei de a 31-a sesiuni a Adunării Parlamentare Paritare (JO C 451, 2.12.2016)

Procesele-verbale au fost aprobate.

3.   Comunicări ale copreședinților, inclusiv deciziile care au fost luate în cadrul reuniunii Biroului din 18 decembrie 2016

Copreședintele a prezentat un raport cu privire la rezultatele reuniunii Biroului din 18 decembrie 2016.

S-au luat următoarele decizii:

| (a) | Comisiile permanente vor redacta următoarele rapoarte: | Comisia pentru afaceri politice







  — | Provocările care apar la intersecția dintre dezvoltare și securitate în politicile ACP și UE |
| --- | --- | --- | --- |

(a)

Comisiile permanente vor redacta următoarele rapoarte:

Comisia pentru afaceri politice

—

Provocările care apar la intersecția dintre dezvoltare și securitate în politicile ACP și UE

| | Comisia pentru dezvoltare economică, finanțe și comerț







  — | Economia albastră: perspective și provocări pentru statele ACP |
| --- | --- | --- |

Comisia pentru dezvoltare economică, finanțe și comerț

—

Economia albastră: perspective și provocări pentru statele ACP

| | Comisia pentru afaceri sociale și mediu







  — | Îmbunătățirea accesului la sistemele de asistență medicală de bază, în special în ceea ce privește medicamentele împotriva afecțiunilor transmisibile. |
| --- | --- | --- |

Comisia pentru afaceri sociale și mediu

—

Îmbunătățirea accesului la sistemele de asistență medicală de bază, în special în ceea ce privește medicamentele împotriva afecțiunilor transmisibile.

| (b) | S-a confirmat că cea de-a 33-a sesiune a Adunării va avea loc în perioada 19-21 iunie 2017, la St. Julian’s (Malta). |
| --- | --- |

(b)

S-a confirmat că cea de-a 33-a sesiune a Adunării va avea loc în perioada 19-21 iunie 2017, la St. Julian’s (Malta).

| (c) | Cea de-a 34-a sesiune a Adunării va avea loc în zona Caraibilor, între 18 și 20 decembrie 2017. |
| --- | --- |

(c)

Cea de-a 34-a sesiune a Adunării va avea loc în zona Caraibilor, între 18 și 20 decembrie 2017.

| (d) | A 13-a reuniune regională va avea loc la Freetown (Sierra Leone), între 22 și 24 februarie 2017. |
| --- | --- |

(d)

A 13-a reuniune regională va avea loc la Freetown (Sierra Leone), între 22 și 24 februarie 2017.

| (e) | A 14-a reuniune regională va avea loc în regiunea Pacificului, între 19 și 21 iulie 2017. |
| --- | --- |

(e)

A 14-a reuniune regională va avea loc în regiunea Pacificului, între 19 și 21 iulie 2017.

| (f) | Se va organiza o misiune de informare în Mali și, dacă e posibil, se vor organiza alte astfel de misiuni în Zimbabwe și Mauritania. |
| --- | --- |

(f)

Se va organiza o misiune de informare în Mali și, dacă e posibil, se vor organiza alte astfel de misiuni în Zimbabwe și Mauritania.

| (g) | Adunarea va da o declarație privind dimensiunea parlamentară a relațiilor ACP-UE după Acordul de la Cotonou. |
| --- | --- |

(g)

Adunarea va da o declarație privind dimensiunea parlamentară a relațiilor ACP-UE după Acordul de la Cotonou.

4.   Declarația lui Neven Mimica, comisarul responsabil pentru cooperare internațională și dezvoltare

Neven Mimica, comisar responsabil pentru cooperare internațională și dezvoltare, s-a axat în intervenția sa pe viitorul parteneriatului dintre Uniunea Europeană și țările ACP, după 2020, și pe revizuirea Consensului european privind dezvoltarea. Scenariul preferat propus de Comisie în comunicarea sa recentă este un acord cadru ACP-UE, care să prezinte obiectivele și valorile comune, completat de parteneriate regionale adaptate pentru Africa, zona Caraibilor și Pacific, pentru a răspunde mai bine caracteristicilor fiecărei regiuni. Recunoscând caracterul unic al acordului, comisarul a subliniat necesitatea de a-l adapta la noul context global și la apariția unor provocări comune, cum ar fi schimbările climatice și migrația. Deoarece negocierile dintre UE și țările ACP vor începe în 2018, comisarul Mimica a invitat Adunarea și parlamentele naționale ale țărilor ACP să reflecteze asupra cadrului instituțional viitor și să facă propuneri cu privire la dimensiunea parlamentară a viitorului parteneriat.

5.   Dezbatere cu Neven Mimica, comisarul responsabil pentru cooperare internațională și dezvoltare – procedura „catch-the-eye”

Au intervenit: Bogdan Brunon Wenta, Teresa Jiménez-Becerril Barrio, Carlos Zorrinho, Norbert Neuser, Neven Mimica, Michèle Rivasi, Purmanund Jhugroo (Mauritius), Neena Gill, Michael Gahler, Marielle de Sarnez, Nathalie Griesbeck, Cécile Kashetu Kyenge, Juan Fernando López Aguilar, Ahamada Soukouna (Mali), Louis H. Straker (Saint Vincent și Grenadine), Sangoné Sall (Senegal), Daniel K. Shumba (Zimbabwe), Joachim Zeller, Veikko Nekundi (Namibia), Babiker Mohamed Toum (Sudan), Dariusz Rosati, Mmadi Hassani Oumouri (Comore) și Gberi Kombo (Camerun).

Dezbaterea s-a axat pe cele trei comunicări publicate în noiembrie 2016 de Comisie pe tema „Către un parteneriat reînnoit cu țările din Africa, zona Caraibilor și Pacific după 2020”, propunerea pentru un nou Consens european privind dezvoltarea și punerea în aplicare a obiectivelor de dezvoltare durabilă. Agenda 2030 ar trebui să ghideze eforturile internaționale de dezvoltare în următorii 15 ani. Importanța asigurării coerenței politicii pentru dezvoltare a fost subliniată, precum și nevoia de a îmbunătăți legăturile dintre dimensiunile privind securitatea, migrația și dezvoltarea. Au fost ridicate numeroase întrebări referitoare la Fondul fiduciar al UE pentru Africa, sprijinul UE pentru combaterea traficului de persoane, precum și referitoare la propunerea unui nou plan de investiții externe, ca o contribuție suplimentară la atingerea obiectivelor de dezvoltare durabilă în Africa.

Comisarul Mimica a răspuns întrebărilor adresate de către membri în ordinea specifică procedurii intervențiilor la cerere („catch-the-eye”).

6.   Timp afectat întrebărilor adresate Comisiei

Comisiei i-au fost adresate, în total, 29 de întrebări.

Comisia răspunsese anterior acestor întrebări în scris. Comisarul Mimica a răspuns oral întrebărilor suplimentare referitoare la următoarele întrebări inițiale:

| | întrebarea nr. 1, adresată de Maria Lidia Senra Rodríguez, privind proiectul de proporții de exploatare a fundului mării în Namibia; |
| --- | --- |

întrebarea nr. 1, adresată de Maria Lidia Senra Rodríguez, privind proiectul de proporții de exploatare a fundului mării în Namibia;

| | întrebarea cu solicitare de răspuns oral nr. 7, adresată de Catherine Bearder, privind planul de acțiune al UE în materie de specii sălbatice; |
| --- | --- |

întrebarea cu solicitare de răspuns oral nr. 7, adresată de Catherine Bearder, privind planul de acțiune al UE în materie de specii sălbatice;

| | întrebarea cu solicitare de răspuns oral nr. 17, adresată de Marielle de Sarnez, privind combaterea pirateriei; |
| --- | --- |

întrebarea cu solicitare de răspuns oral nr. 17, adresată de Marielle de Sarnez, privind combaterea pirateriei;

| | întrebare cu solicitare de răspuns oral nr. 18, adresată de Cécile Kashetu Kyenge, privind situația președintelui Kabila în Republica Democratică Congo; |
| --- | --- |

întrebare cu solicitare de răspuns oral nr. 18, adresată de Cécile Kashetu Kyenge, privind situația președintelui Kabila în Republica Democratică Congo;

| | întrebarea cu solicitare de răspuns oral nr. 21, adresată de Michael Gahler, privind tabăra de refugiați somaleză din Dadaab; |
| --- | --- |

întrebarea cu solicitare de răspuns oral nr. 21, adresată de Michael Gahler, privind tabăra de refugiați somaleză din Dadaab;

autorii întrebărilor nr. 3, 5, 6, 7, 8, 11, 14, 16, 20, 22, 23, 24, 27, nu avut întrebări suplimentare;

autorii întrebărilor nr. 2, 4, 9, 10, 12, 13, 15, 19, 25, 26, 28, 29 nu au fost prezenți.

7.   Acțiunile întreprinse de Comisie cu privire la rezoluțiile adoptate în cadrul celei de a 31-a sesiuni a Adunării Parlamentare Paritare

Comisarul a făcut referire la un document privind măsurile luate de Comisie și de Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politică de securitate, ca urmare a rezoluțiilor adoptate de Adunarea Parlamentară Paritară din Bruxelles în decembrie 2015, inclus în dosare, fără discuții suplimentare pe această temă.

Comisia pentru afaceri sociale și mediu

Coraportori: Maria Heubuch și Uladi Mussa (Malawi)

Uladi Mussa (Malawi) și Michèle Rivasi (înlocuind-o pe Maria Heubuch) au prezentat raportul.

Au intervenit: Agathon Rwanda (Burundi), Anna Záborská, Emanuel Alberto Fernandes Barbosa (Capul Verde), Ole Christensen, Musa Hussein Naib (Eritreea), Arne Gericke, Abdikadir Omar Aden (Kenya), Catherine Bearder, Maria Lidia Senra Rodríguez, Hermann Razafindravelo (Madagascar), Bodil Valero, Amos Fish Mahlalela (Africa de Sud), William Nokrach (Uganda), Tesfaye Daba (Etiopia), Esther Herranz García, Norbert Neuser, Jadwiga Wiśniewska, Francesc Gambús, Ricardo Serrão Santos, Krzysztof Hetman și Domenico Rosa (Comisia).

Deputații au reiterat faptul că agricultura de subzistență și producția agricolă la scară redusă în statele ACP rămân esențiale pentru combaterea sărăciei, asigurarea securității alimentare, precum și pentru conservarea biodiversității. Deputații amintesc numeroasele provocări cu care se confruntă agricultura de subzistență la scară redusă, care includ accesul la terenuri, capital și piețe. De asemenea, s-a subliniat nevoia de creștere a cheltuielilor publice în agricultură, deoarece acest sector suferă de multe ori din cauza investițiilor insuficiente.

Uladi Mussa (Malawi) și Michèle Rivasi au încheiat dezbaterea.

Prezentare susținută de Yves Somville, președintele Comitetului de monitorizare ACP, Comitetul Economic și Social European

Yves Somville, președintele Comitetului de monitorizare ACP, Comitetul Economic și Social European, a susținut o prezentare cu privire la activitățile recente și viitoare ale Comitetului de monitorizare.

(Ședința a fost închisă la ora 18.47)

Netty BALDEH

Louis MICHEL

Copreședinți

Patrick I. GOMES

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Cosecretari generali

---

| 30.5.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 170/5 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 170/5

---

ADUNAREA PARLAMENTARĂ PARITARĂ A ACORDULUI DE PARTENERIAT ÎNCHEIAT ÎNTRE MEMBRII GRUPULUI STATELOR DIN AFRICA, ZONA CARAIBILOR ȘI PACIFIC, PE DE O PARTE, ȘI UNIUNEA EUROPEANĂ ȘI STATELE SALE MEMBRE, PE DE ALTĂ PARTE

PROCESUL-VERBAL AL ȘEDINȚEI DE MARȚI, 20 DECEMBRIE 2016

(2017/C 170/02)

Cuprins

| 1. | Declarația lui Lukáš Parízek, Secretar de Stat la Ministerul Afacerilor Externe și Europene (Slovacia), președintele în exercițiu al Consiliului UE | 5 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Declarația lui Lindsay F.P. Grant, ministrul Turismului, Comerțului internațional, Industriei și Consumatorilor (Federația Saint Kitts și Nevis), președintele în exercițiu al Consiliului ACP | 5 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Timp afectat întrebărilor adresate Consiliului | 6 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Dezbatere cu Consiliul – intervenții la cerere (procedura „catch-the-eye”) | 6 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Limitele constituționale ale mandatelor prezidențiale | 6 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Rapoarte de sinteză ale atelierelor – intervenții la cerere (procedura „catch-the-eye”) | 7 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Cooperare în vederea punerii în aplicare a dimensiunii de mediu a Agendei 2030 și a Acordului de la Paris privind schimbările climatice | 7 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Impactul fluxurilor financiare ilegale asupra finanțării pentru dezvoltare | 7 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | Rolul comerțului în atingerea ODD | 8 |
| --- | --- | --- |

9.

PROCESUL-VERBAL AL ȘEDINȚEI DE MARȚI, 20 DECEMBRIE 2016

(Reuniunea a fost deschisă la ora 9.20.)

A PREZIDAT: Cécile Kashetu KYENGE

Copreședintă interimară

1.   Declarația lui Lukáš Parízek, Secretar de Stat la Ministerul Afacerilor Externe și Europene (Slovacia), președintele în exercițiu al Consiliului UE

Lukáš Parízek, Secretar de Stat la Ministerul Afacerilor Externe și Europene (Slovacia), președintele în exercițiu al Consiliului UE, a subliniat rolul esențial al Adunării Parlamentare Paritare în ceea ce privește consolidarea legitimității democratice și asigurarea diversității și solidității parteneriatului. Acesta s-a axat pe provocările viitoare și a salutat faptul că ACP împărtășește poziția prioritară pe care UE o acordă Agendei 2030 pentru dezvoltare durabilă.

Schimbările climatice, legătura dintre securitate și dezvoltare, politica în materie de migrație, tendințele demografice și tineretul au reprezentat alte teme abordate de președintele în exercițiu, care a subliniat, de asemenea, nevoia de a reforma instituțiile comune și de a răspunde noilor provocări și de a fonda eforturile comune pe principiul solidarității, parteneriatului și responsabilității colective.

2.   Declarația lui Lindsay F.P. Grant, ministrul Turismului, Comerțului internațional, Industriei și Consumatorilor (Federația Saint Kitts și Nevis), președintele în exercițiu al Consiliului ACP

Lindsay F.P. Grant, ministrul Turismului, Comerțului internațional, Industriei și Consumatorilor (Federația Saint Kitts și Nevis), președintele în exercițiu al Consiliului ACP, a evidențiat discuțiile desfășurate în cadrul grupului ACP privind relațiile ACP-UE după expirarea Acordului de la Cotonou. Cu toate că au avut loc schimbări importante de ordin geografic și politic, prioritatea pe care o au eradicarea sărăciei și promovarea dezvoltării durabile rămâne aceeași. Consiliul ACP a organizat o primă dezbatere cu privire la Comunicarea comună a Comisiei Europene și a Înaltului Reprezentant al Uniunii Europene pentru afaceri externe și politica de securitate pe tema unui parteneriat ACR-UE reînnoit și va reflecta la aceasta cu atenție. El a subliniat, de asemenea, angajamentul constant al grupului ACP față de relațiile sale cu UE, precum și angajamentul de a rămâne unit ca grup.

3.   Timp afectat întrebărilor adresate Consiliului

S-au adresat 14 întrebări Consiliului ACP și 17 întrebări Consiliului UE.

Lindsay F.P. Grant a răspuns în numele Consiliului ACP la următoarele întrebări și întrebări suplimentare:

| | întrebarea nr. 6, adresată de Julie Ward, privind securitatea alimentară și nutriția, în special în legătură cu femeile și fetele; |
| --- | --- |

întrebarea nr. 6, adresată de Julie Ward, privind securitatea alimentară și nutriția, în special în legătură cu femeile și fetele;

| | întrebarea nr. 9, adresată de Arne Lietz, privind dosarul Panama; |
| --- | --- |

întrebarea nr. 9, adresată de Arne Lietz, privind dosarul Panama;

| | întrebarea nr. 11, adresată de Maria Lidia Senra Rodríguez, privind implicarea statelor membre în instituirea unui tratat cu forță juridică obligatorie privind întreprinderile multinaționale și drepturile omului și a unui tribunal penal internațional pentru întreprinderi; |
| --- | --- |

întrebarea nr. 11, adresată de Maria Lidia Senra Rodríguez, privind implicarea statelor membre în instituirea unui tratat cu forță juridică obligatorie privind întreprinderile multinaționale și drepturile omului și a unui tribunal penal internațional pentru întreprinderi;

| | întrebarea nr. 14, adresată de David Martin (înlocuit de Maria Arena), privind situația politică din Republica Democratică Congo; |
| --- | --- |

întrebarea nr. 14, adresată de David Martin (înlocuit de Maria Arena), privind situația politică din Republica Democratică Congo;

Autorii întrebărilor nr. 1, 2, 3, 4, 5, 7, 8, 10, 12 și 13 nu au fost prezenți.

Lukáš Parízek a răspuns în numele Consiliului UE la următoarele întrebări și întrebări suplimentare:

| | întrebarea nr. 17, adresată de Cécile Kashetu Kyenge, privind dezvoltarea Republicii Centrafricane; |
| --- | --- |

întrebarea nr. 17, adresată de Cécile Kashetu Kyenge, privind dezvoltarea Republicii Centrafricane;

| | întrebarea nr. 20, adresată de David Martin (înlocuit de Maria Arena), privind situația politică din Republica Democratică Congo; |
| --- | --- |

întrebarea nr. 20, adresată de David Martin (înlocuit de Maria Arena), privind situația politică din Republica Democratică Congo;

| | întrebarea nr. 24, adresată de Maria Lidia Senra Rodríguez, privind implicarea statelor membre în instituirea unui tratat cu forță juridică obligatorie privind întreprinderile multinaționale și drepturile omului și a unui tribunal penal internațional pentru întreprinderi; |
| --- | --- |

întrebarea nr. 24, adresată de Maria Lidia Senra Rodríguez, privind implicarea statelor membre în instituirea unui tratat cu forță juridică obligatorie privind întreprinderile multinaționale și drepturile omului și a unui tribunal penal internațional pentru întreprinderi;

| | întrebarea nr. 25, adresată de Teresa Jiménez-Becerril Barrio, privind munca copiilor în Benin; |
| --- | --- |

întrebarea nr. 25, adresată de Teresa Jiménez-Becerril Barrio, privind munca copiilor în Benin;

| | întrebarea nr. 29, adresată de Julie Ward, privind securitatea alimentară și nutriția, în special în legătură cu femeile și fetele; |
| --- | --- |

întrebarea nr. 29, adresată de Julie Ward, privind securitatea alimentară și nutriția, în special în legătură cu femeile și fetele;

| | întrebarea nr. 31, adresată de Inama Nkenguzamateka (Burundi), privind parteneriatul inegal dintre ACP și UE. |
| --- | --- |

întrebarea nr. 31, adresată de Inama Nkenguzamateka (Burundi), privind parteneriatul inegal dintre ACP și UE.

Autorul întrebării nr. 19 nu a avut întrebări suplimentare.

Autorii întrebărilor nr. 15, 16, 18, 21, 22, 23, 26, 27, 28 și 30 nu au fost prezenți.

4.   Dezbatere cu Consiliul – intervenții la cerere (procedura „catch-the-eye”)

Au intervenit: Anneli Jäätteenmäki, Anna Záborská, Davy Yama (Republica Centrafricană), Babiker Mohamed Toum (Sudan), Arne Lietz, Julie Ward, Catherine Bearder, Magnus Kofi Amoatey (Ghana), Joachim Zeller, Bodil Valero, Mariya Gabriel și Cécile Kashetu Kyenge.

Întrebările au atins o gamă largă de subiecte, inclusiv coerența politicilor în favoarea dezvoltării și angajamentele în materie de asistență oficială pentru dezvoltare a statelor membre ale UE, cooperarea cu Sudanul și Republica Centrafricană, planul UE privind traficul cu specii sălbatice, fragmentarea finanțării UE pentru dezvoltare și inițiativele privind migrația legală.

A PREZIDAT: Louis MICHEL

Copreședinte

Comisia pentru afaceri politice

Coraportori: Ignazio Corrao și Tulia Ackson (Tanzania)

Tulia Ackson (Tanzania) a prezentat raportul și a prezentat poziția ACP pe această temă.

Au intervenit: Pally Iriase (Nigeria), Joachim Zeller, Cécile Kashetu Kyenge, Mohamed Youssouf Goumaneh (Djibouti), Anneli Jäätteenmäki, Tesfaye Daba Wakjira (Etiopia), Uladi Mussa (Malawi), Bodil Valero, Ahamada Soukouna (Mali), Mohamed El Mokhtar Zamel (Mauritania), Louis Aliot, Amadou Dioffo (Niger), Amos Fish Mahlalela (Africa de Sud), Mariya Gabriel, Louis H. Straker (Saint Vincent și Grenadine), Juan Fernando López Aguilar, Jacob Oulanyah (Uganda), Tadeusz Zwiefka, Ibrahim Rassin Bundu (Sierra Leone), Carlos Zorrinho, Dariusz Rosati, Derek Vaughan și Kristin de Peyron (SEAE).

Deputații au convenit că constituțiile sunt o expresie a voinței cetățenilor și că acestea trebuie, prin urmare, respectate, dar pot fi schimbate în cazul în care oamenii doresc acest lucru, inclusiv în contextul chestiunii limitelor mandatului prezidențial. Cu toate acestea, mai mulți deputați au subliniat faptul că orice astfel de modificări ar trebui să se aplice viitorilor președinți, și nu celor aflați în prezent în funcție. Unii deputați au intervenit în favoarea unor mandate pe perioadă limitată, dar niciunul dintre deputați nu a contestat dreptul fiecărei țări de a decide în favoarea sau împotriva unor astfel de limite.

Tulia Ackson (Tanzania) a încheiat dezbaterea.

6.   Rapoarte de sinteză ale atelierelor – intervenții la cerere (procedura „catch-the-eye”)

Julie Ward a prezentat un raport de sinteză cu privire la atelierul pe tema „Dezvoltarea întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-uri) în scopul creării de locuri de muncă”, subliniind importanța, în special în țările ACP, de a include microîntreprinderile și, prin urmare, de a vorbi în apărarea MIMM-urilor, care creează patru din cinci noi locuri de muncă la nivel mondial. Pentru a ajuta MIMM-urile și pentru a atrage investiții, atelierul a identificat o serie de aspecte care trebuie abordate: reducerea birocrației, aprofundare integrării regionale, promovarea de programe de formare și dezvoltarea capacităților, valorificarea economiei digitale și dezvoltării tehnologice și combaterea corupției și a deficiențelor de infrastructură.

A intervenit: Copreședinte Louis Michel.

Bradly John Felix (Saint Lucia) a prezentat un raport oral privind atelierul referitor la „Sectorul horticol din Kenya”, subliniind rolul esențial al sectorului horticol pentru economia și ocuparea forței de muncă în Kenya. Acest sector își exportă produsele la nivel mondial și a stabilit standarde sociale și de mediu ridicate. Acesta se confruntă cu mai multe provocări, cum ar fi costul ridicat al respectării standardelor fitosanitare străine. Atelierul a inclus o vizită pe teren la ferma de flori Winchester.

(Ședința a fost suspendată la ora 12.47 și reluată la ora 15.08.)

A PREZIDAT: Netty BALDEH

Copreședinte

Schimb de opinii cu Ibrahim Thiaw, director executiv adjunct al Programului Organizației Națiunilor Unite pentru Mediu (UNEP)

Ibrahim Thiaw, directorul executiv adjunct al Programului Organizației Națiunilor Unite pentru Mediu (UNEP), a subliniat că mediul natural reprezintă baza pentru viața oamenilor pe pământ, precum și pentru agricultură, pescuit și, într-o măsură din ce în ce mai mare, energie. De asemenea, a subliniat legăturile dintre schimbările climatice și degradarea mediului, pe de o parte, și conflictele, fragilitatea și sărăcia, pe de altă parte. În timp ce țările ACP se numără printre cele mai vulnerabile la efectele schimbărilor climatice, au existat, de asemenea, oportunități, în special în ceea ce privește utilizarea energiei din surse regenerabile și infrastructura de transport public. Țările ACP ar trebui să încerce depășirea progreselor înregistrate în această privință în țările bogate.

Au intervenit: György Hölvényi, Jo Leinen, Catherine Bearder, Maria Lidia Senra Rodríguez, Tesfaye Daba (Etiopia), Michèle Rivasi, Emanuel Alberto Fernandes Barbosa (Capul Verde), Cecilia Ogwal (Uganda), Nicolas Bay, Babiker Mohamed Toum (Sudan), Esmond Edmund Forde (Trinidad și Tobago), Julie Ward, Arne Lietz și Domenico Rosa (Comisia).

Deputații au subliniat efectele schimbărilor climatice asupra țărilor în curs de dezvoltare, necesitatea de a investi în economia verde, de a realiza economii de energie și de a stopa pierderea biodiversității, precum și de a sprijini țările cele mai puțin dezvoltate prin eliminarea emisiilor de carbon din dezvoltarea lor viitoare.

Comisia pentru dezvoltare economică, finanțe și comerț

Coraportori: Theodor Dumitru Stolojan și Michel Kamano (Guineea)

Michel Kamano (Guineea) și Theodor Dumitru Stolojan au prezentat raportul, subliniind originile fluxurilor financiare ilicite (FFI) și efectul acestora asupra economiilor și societăților din țările în curs de dezvoltare. Deputații au fost în mare măsură de acord cu privire la domeniul de aplicare și originea FFI, și anume frauda și evaziunea fiscală, abuzul la stabilirea prețurilor de transfer, precum și diversele forme de criminalitate organizată.

Au intervenit: Mara Thompson (Barbados), György Hölvényi, Pally Iriase (Nigeria), Neena Gill, Louis Michel, Mohamed Y Goumaneh (Djibouti), Joyce Laboso (Kenya), Maria Lidia Senra Rodríguez, Michèle Rivasi, Amos Fish Mahlalela (Africa de Sud), Andre Misiekaba (Suriname), Cecilia Ogwal (Uganda), Dariusz Rosati, Bogdan Brunon Wenta, Juan Fernando López Aguilar, Agustín Diaz de Mera și Domenico Rosa (Comisia).

Unii membri ACP au avertizat împotriva reducerii potențialului pentru țările sărace în resurse de a-și menține sectorul serviciilor financiare. Cu toate acestea, majoritatea au solicitat eforturi internaționale concertate pentru a elimina discrepanțele juridice, a intensifica cooperarea internațională, a spori în mod drastic transparența beneficiarilor reali, a fluxurilor financiare și a obligațiilor de raportare ale societăților multinaționale, și pentru a facilita recuperarea activelor dobândite în mod ilicit. De asemenea, s-au subliniat responsabilitățile comune ale guvernelor din țările ACP și OCDE și din sectorul privat.

Michel Kamano (Guineea) și Theodor Dumitru Stolojan au încheiat dezbaterea.

A PREZIDAT: Mara THOMPSON (Barbados)

Copreședintă interimară

Dezbatere de fond cu Mukhisa Kituyi, Secretarul General al Conferinței Organizației Națiunilor Unite pentru Comerț și Dezvoltare (UNCTAD)

Mukhisa Kituyi, Secretarul General al Conferinței Organizației Națiunilor Unite pentru Comerț și Dezvoltare (UNCTAD), a susținut o prezentare având ca temă comerțul și rolul său în obținerea obiectivelor de dezvoltare durabilă. El a subliniat faptul că comerțul poate contribui la eliminarea sărăciei din rândul populației în condițiile unor politici care să încurajeze investițiile, să dezvolte infrastructura, să contribuie la reducerea inegalităților și să ofere sprijin pentru a îndeplini cerințele legislative ale piețelor de export.

Au intervenit: Mmadi Hassani (Comore), Daniel Caspary, Carlos Zorrinho, David Campbell Bannerman, Veikko Nekundi (Namibia), Maria Lidia Senra Rodríguez, Amos Fish Mahlalela (Africa de Sud), Michèle Rivasi, Juliet Kinyamatama (Uganda), Michael Gahler, Sebastian C. Kopulande (Zambia), Ole Christensen, Bogdan Brunon Wenta, Arne Lietz, Dariusz Rosati, Joachim Schuster, Julie Ward și Alessandro Tonoli (Comisia).

Mukhisa Kituyi a răspuns la observațiile și întrebările vorbitorilor și a fost de acord cu deputații privind faptul că comerțul în sine nu este suficient pentru a eradica sărăcia, că globalizarea are nevoie de norme și că este nevoie de „plase de siguranță”. El i-a invitat pe deputați să joace un rol de lider în elaborarea unor politici care sunt aliniate la ODD și în convingerea cetățenilor de a nu întoarce spatele cooperării internaționale, abordând, în același timp, aspectele negative ale globalizării. Unii deputați și-au exprimat opinii divergente cu privire la beneficiile schimburilor comerciale la nivel mondial și față de oportunitățile pe care acestea le-au furnizat săracilor și țărilor ACP, fiind în același timp de acord cu necesitatea de a investi în infrastructură și cu nevoia țărilor ACP de a evalua în lanțul valoric. Mai mulți deputați au afirmat, de asemenea, că regimul comercial la nivel mondial nu a fost pe deplin adaptat economiilor globalizate și unii au criticat normele comerciale internaționale, considerând că nu sunt în interesul țărilor în curs de dezvoltare.

(Ședința a fost închisă la ora 19.19)

Netty BALDEH

Louis MICHEL

Copreședinți

Patrick I. GOMES și

Ciril STOKELJ (în exercițiu)

Cosecretari generali

---

| 30.5.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 170/9 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 170/9

---

ADUNAREA PARLAMENTARĂ PARITARĂ A ACORDULUI DE PARTENERIAT ÎNCHEIAT ÎNTRE MEMBRII GRUPULUI STATELOR DIN AFRICA, ZONA CARAIBILOR ȘI PACIFIC, PE DE O PARTE, ȘI UNIUNEA EUROPEANĂ ȘI STATELE SALE MEMBRE, PE DE ALTĂ PARTE

PROCESUL-VERBAL AL ȘEDINȚEI DE MIERCURI, 21 DECEMBRIE 2016

(2017/C 170/03)

Cuprins

| 1. | Rolul dezvoltării infrastructurii în promovarea integrării regionale | 10 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Aprobarea procesului-verbal al reuniunii din după-amiaza zilei de luni, 19 decembrie 2016 | 10 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Modalități de sprijinire a relocării migranților în țările lor de origine | 10 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Aprobarea procesului-verbal al reuniunii din dimineața zilei de marți, 20 decembrie 2016 | 11 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Chestiunea urgentă nr. 1: Situația postelectorală din Gabon | 11 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Chestiunea urgentă nr. 2: Efectele uraganului Matthew în Haiti | 11 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Aprobarea procesului-verbal al reuniunii din după-amiaza zilei de marți, 20 decembrie 2016 | 11 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Votarea propunerilor de rezoluție incluse în rapoartele prezentate de către cele trei comisii permanente | 11 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | Vot cu privire la propunerile de rezoluție urgente | 12 |
| --- | --- | --- |

9.

| 10. | Vot asupra proiectului de declarații | 13 |
| --- | --- | --- |

10.

| 11. | Chestiuni diverse | 13 |
| --- | --- | --- |

11.

| 12. | Data și locul celei de a 33-a sesiuni a Adunării Parlamentare Paritare | 13 |
| --- | --- | --- |

12.

| ANEXA I | LISTA ALFABETICĂ A MEMBRILOR ADUNĂRII PARLAMENTARE PARITARE | 14 |
| --- | --- | --- |

ANEXA I

| ANEXA II | LISTA DE PREZENȚĂ A SESIUNII DESFĂȘURATE LA NAIROBI (KENYA) ÎNTRE 19 ȘI 21 DECEMBRIE 2016 | 18 |
| --- | --- | --- |

ANEXA II

| ANEXA III | TEXTE ADOPTATE TEXTE ADOPTATE | 21 |
| --- | --- | --- |

ANEXA III

| Rezoluție referitoare la impactul fluxurilor financiare ilegale asupra finanțării pentru dezvoltare | 21 |
| --- | --- |

| Rezoluție referitoare la provocările pentru agricultura familială și producția agricolă la scară redusă în statele ACP | 26 |
| --- | --- |

| Rezoluție referitoare la impactul uraganului Matthew în Haiti | 33 |
| --- | --- |

| Declarație privind dimensiunea parlamentară a relațiilor ACP-UE după expirarea Acordului de la Cotonou | 36 |
| --- | --- |

PROCESUL-VERBAL AL ȘEDINȚEI DE MIERCURI, 21 DECEMBRIE 2016

(Ședința a fost deschisă la ora 9.20.)

A PREZIDAT: Michèle RIVASI

Copreședintă interimară

S-a păstrat un moment de reculegere în memoria victimelor atacului terorist din Berlin.

Dezbatere cu Amina Mohamed, secretar de stat în cadrul ministerului Afacerilor Externe și Comerțului (Kenya)

Amina Mohamed, secretar de stat în cadrul ministerului Afacerilor Externe și Comerțului (Kenya), a subliniat faptul că integrarea regională în Africa, inclusiv dezvoltarea durabilă și creșterea economică, nu pot deveni realitate fără o infrastructură adecvată. A subliniat că progresele recente înregistrate în construcția de drumuri regionale rămân insuficiente, deoarece 75 % din rețeaua rutieră din Africa este încă neasfaltată. Prin urmare, a solicitat investiții masive în proiecte credibile regionale care să conecteze diferitele părți ale continentului. În plus, ar trebui instalate mai multe rețele energetice regionale, în timp ce barierele netarifare din calea schimburilor comerciale ar trebui eliminate. Ea a descris înființarea „culoarului central” și dezvoltarea unei conexiuni intermodale din Kenya în Camerun și Oceanul Atlantic, trecând prin Sudanul de Sud, și a subliniat importanța dezvoltării unor parteneriate de tip public-privat (PPP) și a competențelor tehnice. Pe de altă parte, ea a solicitat adoptarea unei convenții a ONU privind terorismul, pentru a putea aborda într-un mod mai eficient flagelul terorismului.

Au intervenit: Mmadi Hassani (Insulele Comore), Anna Záborská, Joyce Laboso (Kenya), Alpha Ousmane (Burkina Faso), Bodil Valero, Joachim Zeller, Louis H. Straker (Saint Vincent și Grenadine), Bogdan Brunon Wenta, Tesfaye Daba (Etiopia), Michael Gahler, Domenico Rosa (Comisia Europeană) și Stefano Dejak (Delegația UE).

Membrii au subliniat importanța dezvoltării unor surse de energie alternative, cum ar fi energia geotermală, pentru care exista un potențial considerabil în Kenya, și au subliniat importanța dezvoltării transportului public de calitate mai bună în marile orașe.

Amina Mohamed a răspuns la întrebările adresate și a încheiat dezbaterea.

2.   Aprobarea procesului-verbal al reuniunii din după-amiaza zilei de luni, 19 decembrie 2016

Procesul-verbal a fost aprobat.

Dezbatere cu Georges-Henri Beauthier, avocat pledant și avocat specializat în drepturile omului

Georges-Henri Beauthier, avocat pledant și avocat specializat în drepturile omului, a subliniat că Europa nu s-a ocupat de problema migrației în mod adecvat sau uniform. Așadar, a fost evidențiată importanța îmbunătățirii condițiilor persoanelor repatriate în țările lor de origine. Fondation pour l’égalité des chances en Afrique a sprijinit și a promovat unitățile sociale, de sănătate și educaționale de bază, precum și accesul mai convenabil la microcredite, formarea profesională în sectoare cu locurile de muncă disponibile, precum și crearea unor centre culturale. Domnul Beauthier a criticat Directiva UE privind returnarea pentru nerespectarea Convențiilor de la Geneva și pentru tendința de a externaliza serviciile de bază pentru refugiați unor societăți externe, care nu pot fi controlate.

Au intervenit: Alhaji Sillah (Gambia), Agustín Diaz de Mera, Alpha Ousmane (Burkina Faso), Ole Christensen, Musa Hussein Naib (Eritreea), Arne Gericke, Joyce Laboso (Kenya), Marielle de Sarnez, Tesfaye Daba (Etiopia), Maria Lidia Senra Rodriguez, Ahamada Soukouna (Mali), Bodil Valero, Amadou Dioffo (Nigeria), Louis Aliot, Jack Wamai Wamanga (Uganda),

A PREZIDAT: Cécile Kashetu KYENGE

Copreședintă interimară

Mariya Gabriel, Juan Fernando López Aguilar, Nathalie Griesbeck, Joachim Zeller, Mohamed Youssouf Goumaneh (Djibouti), Anna Záborská, Teresa Jiménez-Becerril Barrio,

A PREZIDAT: Michèle RIVASI

Copreședintă interimară

Cécile Kashetu Kyenge, Louis H. Straker (Saint Vincent și Grenadine), Stefano Dejak (Delegația UE) și Domenico Rosa (Comisia Europeană).

Majoritatea membrilor au insistat asupra necesității de a aborda cauzele de bază ale migrației, dar și asupra creării de căi sigure și legale de migrație în Uniunea Europeană, precum și asupra punerii în aplicare a acordurilor de facilitare a eliberării vizelor, pentru a preveni „călătoriile mortale” de traversare a Mării Mediterane. Ei au subliniat, de asemenea, că impactul pe termen lung al migrației către Europa nu ar putea fi decât pozitiv, dată fiind îmbătrânirea populației de pe continent.

Georges-Henri Beauthier a răspuns la întrebările adresate și a încheiat dezbaterea.

4.   Aprobarea procesului-verbal al reuniunii din dimineața zilei de marți, 20 decembrie 2016

Procesul-verbal a fost aprobat.

5.   Chestiunea urgentă nr. 1: Situația postelectorală din Gabon

Au intervenit: Christine de Peyron (SEAE), Mariya Gabriel, Mmadi Hassani (Insulele Comore), Jo Leinen, Raphaël Mangouala (Gabon), Michèle Rivasi, Louis Aliot, Joachim Zeller și Cécile Kashetu Kyenge.

Membrii și-au exprimat speranța că actele de violență și încălcările drepturilor omului care au avut loc după alegerile prezidențiale din 27 august 2016 nu se vor mai repeta. În acest scop, ei au îndemnat toți actorii politici din Gabon să participe la un dialog național favorabil incluziunii. Deputați în PE au criticat, în special, lipsa de transparență cu privire la alegeri, îndeosebi în ceea ce privește centralizarea și certificarea rezultatelor. Aceștia au condamnat campania de defăimare care a fost orchestrată împotriva misiunii UE de observare a alegerilor (MOA) și au solicitat punerea în aplicare a recomandărilor incluse în raportul elaborat de MOA.

Membrii și-au exprimat regretul față de faptul că nu s-a putut ajunge la un acord cu privire la un text de compromis pentru o propunere de rezoluție privind această chestiune, în ciuda eforturile semnificative depuse de ambele părți.

6.   Chestiunea urgentă nr. 2: Efectele uraganului Matthew în Haiti

Au intervenit: Domenico Rosa (Comisia Europeană), Bogdan Brunon Wenta, Cécile Kashetu Kyenge, Rosa Estaras Ferragut, Agustín Diaz de Mera, Catherine Bearder, Maria Lidia Senra Rodriguez, Michèle Rivasi, Mohamed Youssouf Goumaneh (Djibouti), Charles Allicock (Guyana), Tadeusz Zwiefka și Krzysztof Hetman.

Haiti era deja într-o stare de urgență înainte de uragan: după cutremurul în care și-au pierdut viața mai mult de 200 000 de victime, holera au ucis un număr suplimentar de 10 000 de persoane.

Uraganul Matthew a provocat moartea a 546 de persoane. Imediat, Comisia a alocat o sumă totală de 3,5 milioane EUR pentru adăposturi temporare. În plus, s-au lansat până în prezent 22 de proiecte cu o valoare totală de 28 milioane EUR. O sumă suplimentară de 30 milioane EUR va fi alocată în cursul primelor luni ale anului 2017. Autoritățile naționale au fost în prima linie în ceea ce privește punerea în aplicare a acestor proiecte umanitare. Prin urmare, orice ONG care reacționează în caz de dezastre trebuie să nu fie finanțat în afara cadrului dirijat la nivel național. S-a identificat necesitatea unor sisteme mai eficace de prevenire a dezastrelor. S-a solicitat introducerea sistemului de cartografiere „Copernicus”.

(Ședința a fost suspendată la ora 12.53 și reluată la ora 15.08.)

A PREZIDAT: Michèle RIVASI

Copreședintă interimară

7.   Aprobarea procesului-verbal al reuniunii din după-amiaza zilei de marți, 20 decembrie 2016

Procesul-verbal a fost aprobat.

8.   Votarea propunerilor de rezoluție incluse în rapoartele prezentate de către cele trei comisii permanente

Copreședintele a reamintit Adunării procedurile de vot.

| — | Limitele constituționale ale mandatelor prezidențiale (ACP-EU/102.051/16/fin)
  Comisia pentru afaceri politice
  Raport prezentat de Tulia Ackson (Tanzania) și Ignazio Corrao
  Amendamente adoptate: 8 și 12
  Amendamente respinse: 1, 2, 4, 5, 6, 7, 9, 10, 11, 13 și 14
  Amendament retras: 3
  Un vot separat pe camere pentru amendamentele 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 13 și 14 a fost solicitat de Grupul PPE.
  Amendamentul 1, care propune eliminarea referinței 10, a fost retras de autor [Jacob Oulanyah (Uganda)] și înlocuit cu o cerere de vot pe părți cu privire la referirea 10. Ambele părți ale votului pe părți au fost respinse.
  Amendamentul 8, care propune eliminarea considerentului H, a fost retras de autor [Jacob Oulanyah (Uganda)] și înlocuit cu o cerere de vot pe părți cu privire la considerentul H. Ambele părți ale votului pe părți au fost adoptate.
  Camera ACP a solicitat un vot separat pe camere pentru rezoluția finală.
  Rezoluția a fost respinsă. |
| --- | --- |

—

Limitele constituționale ale mandatelor prezidențiale (ACP-EU/102.051/16/fin)

Comisia pentru afaceri politice

Raport prezentat de Tulia Ackson (Tanzania) și Ignazio Corrao

Amendamente adoptate: 8 și 12

Amendamente respinse: 1, 2, 4, 5, 6, 7, 9, 10, 11, 13 și 14

Amendament retras: 3

Un vot separat pe camere pentru amendamentele 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 13 și 14 a fost solicitat de Grupul PPE.

Amendamentul 1, care propune eliminarea referinței 10, a fost retras de autor [Jacob Oulanyah (Uganda)] și înlocuit cu o cerere de vot pe părți cu privire la referirea 10. Ambele părți ale votului pe părți au fost respinse.

Amendamentul 8, care propune eliminarea considerentului H, a fost retras de autor [Jacob Oulanyah (Uganda)] și înlocuit cu o cerere de vot pe părți cu privire la considerentul H. Ambele părți ale votului pe părți au fost adoptate.

Camera ACP a solicitat un vot separat pe camere pentru rezoluția finală.

Rezoluția a fost respinsă.

| — | Impactul fluxurilor financiare ilegale asupra finanțării pentru dezvoltare (ACP-UE/102.060/16/fin)
  Comisia pentru dezvoltare economică, finanțe și comerț
  Raport prezentat de Michel Kamano (Guineea) și Theodor Dumitru Stolojan
  Amendamente adoptate: 1 și 2
  Grupul PPE a solicitat un vot separat pe camere pentru amendamentul 1. Amendamentul a fost adoptat.
  Grupul PPE a solicitat un vot pe părți și un vot separat pe camere pentru alineatul 4. Alineatul 4 a fost adoptat.
  Grupurile S&D și PPE au solicitat un vot separat pe camere pentru alineatul 6, iar un vot pe părți a fost solicitat de Grupul S&D. Partea a doua a votului pe părți a fost adoptată.
  Rezoluția astfel modificată a fost adoptată în unanimitate (cu două abțineri). |
| --- | --- |

—

Impactul fluxurilor financiare ilegale asupra finanțării pentru dezvoltare (ACP-UE/102.060/16/fin)

Comisia pentru dezvoltare economică, finanțe și comerț

Raport prezentat de Michel Kamano (Guineea) și Theodor Dumitru Stolojan

Amendamente adoptate: 1 și 2

Grupul PPE a solicitat un vot separat pe camere pentru amendamentul 1. Amendamentul a fost adoptat.

Grupul PPE a solicitat un vot pe părți și un vot separat pe camere pentru alineatul 4. Alineatul 4 a fost adoptat.

Grupurile S&D și PPE au solicitat un vot separat pe camere pentru alineatul 6, iar un vot pe părți a fost solicitat de Grupul S&D. Partea a doua a votului pe părți a fost adoptată.

Rezoluția astfel modificată a fost adoptată în unanimitate (cu două abțineri).

| — | Provocările pentru agricultura familială și producția agricolă la scară redusă în statele ACP (ACP-UE/102.064/16/fin.)
  Comisia pentru afaceri sociale și mediu
  Raport prezentat de Mussa Uladi (Malawi) și Maria Heubuch
  Amendament adoptat: 1
  Amendamente respinse: 3, 4 și 5
  Amendamente caduce: 2
  Grupul PPE a solicitat un vot separat pe camere pentru amendamentele 3, 4 și 5. Amendamentele au fost respinse.
  Grupul PPE a solicitat un vot separat pe camere pentru alineatul 2, iar un vot pe părți a fost solicitat de Grupul S&D. Alineatul 2 a fost respins.
  Grupul PPE a solicitat un vot pe părți pentru alineatul 27. Alineatul 27 a fost adoptat.
  Grupul PPE a solicitat un vot separat pe camere pentru alineatul 32, iar un vot pe părți a fost solicitat de Grupul S&D. Alineatul 32 a fost respins.
  Rezoluția astfel modificată a fost adoptată în unanimitate (cu o abținere). |
| --- | --- |

—

Provocările pentru agricultura familială și producția agricolă la scară redusă în statele ACP (ACP-UE/102.064/16/fin.)

Comisia pentru afaceri sociale și mediu

Raport prezentat de Mussa Uladi (Malawi) și Maria Heubuch

Amendament adoptat: 1

Amendamente respinse: 3, 4 și 5

Amendamente caduce: 2

Grupul PPE a solicitat un vot separat pe camere pentru amendamentele 3, 4 și 5. Amendamentele au fost respinse.

Grupul PPE a solicitat un vot separat pe camere pentru alineatul 2, iar un vot pe părți a fost solicitat de Grupul S&D. Alineatul 2 a fost respins.

Grupul PPE a solicitat un vot pe părți pentru alineatul 27. Alineatul 27 a fost adoptat.

Grupul PPE a solicitat un vot separat pe camere pentru alineatul 32, iar un vot pe părți a fost solicitat de Grupul S&D. Alineatul 32 a fost respins.

Rezoluția astfel modificată a fost adoptată în unanimitate (cu o abținere).

9.   Vot cu privire la propunerile de rezoluție urgente

Fitz A. Jackson (Jamaica) a propus amânarea votului cu privire la propunerea de rezoluție urgentă referitoare la situația postelectorală din Gabon, până la cea de a 33-a sesiune a Adunării Parlamentare Paritare din iunie 2017.

Michael Gahler și Jo Leinen au recomandat continuarea votului.

Copreședintele le-a reamintit deputaților de termenul pentru prezentarea cererilor legate de metodele de votare și Adunarea a procedat la vot.

| — | Situația postelectorală din Gabon (ACP-UE/102.185/16/)
  O propunere de rezoluție de compromis depusă de grupurile politice PPE, S&D, ECR, ALDE și de Verzi, precum și o rezoluție depusă de Raphäel Mangouala (Gabon) au fost supuse la vot.
  Cinci deputați au solicitat un vot secret privind propunerea de rezoluție de compromis depusă de grupurile politice PPE, S&D, ECR, ALDE și de Verzi. De asemenea, cinci deputați au solicitat un vot separat pe camere.
  Neena Gill, Anna Zaborska, Fitz A. Jackson (Jamaica), Hermann Razafindravelo (Madagascar) au fost selectați prin tragere la sorți ca observatori ai votului secret.
  Rezoluția a fost respinsă.
  Cinci deputați au solicitat un vot separat pe camere privind rezoluția depusă de Raphäel Mangouala (Gabon).
  Rezoluția a fost respinsă. |
| --- | --- |

—

Situația postelectorală din Gabon (ACP-UE/102.185/16/)

O propunere de rezoluție de compromis depusă de grupurile politice PPE, S&D, ECR, ALDE și de Verzi, precum și o rezoluție depusă de Raphäel Mangouala (Gabon) au fost supuse la vot.

Cinci deputați au solicitat un vot secret privind propunerea de rezoluție de compromis depusă de grupurile politice PPE, S&D, ECR, ALDE și de Verzi. De asemenea, cinci deputați au solicitat un vot separat pe camere.

Neena Gill, Anna Zaborska, Fitz A. Jackson (Jamaica), Hermann Razafindravelo (Madagascar) au fost selectați prin tragere la sorți ca observatori ai votului secret.

Rezoluția a fost respinsă.

Cinci deputați au solicitat un vot separat pe camere privind rezoluția depusă de Raphäel Mangouala (Gabon).

Rezoluția a fost respinsă.

| — | Impactul uraganului Matthew în Haiti (ACP-UE/102.184/16/fin.)
  Nu au fost depuse amendamente.
  Rezoluția a fost adoptată în unanimitate. |
| --- | --- |

—

Impactul uraganului Matthew în Haiti (ACP-UE/102.184/16/fin.)

Nu au fost depuse amendamente.

Rezoluția a fost adoptată în unanimitate.

10.   Vot asupra proiectului de declarații

Declarația a fost adoptată în unanimitate (cu două abțineri).

11.   Chestiuni diverse

| — | Integrarea chestiunilor referitoare la femei și tineret în cadrul activității Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE
  Au intervenit: Julie Ward, Catherine Bearder, Cécile Kashetu Kyenge, Mohamed Youssouf Goumaneh (Djibouti), Maria Arena, Cecilia Ogwal (Uganda), Netty Baldeh, Michael Gahler, Arne Gericke și Michèle Rivasi.
  Vorbitorii au apreciat organizarea atât a Forumului femeilor, cât și a Conferinței pentru tineret cu ocazia Adunării Parlamentare Paritare și au solicitat să se acorde o mai mare atenție femeilor și tineretului în cadrul activității Adunării. S-ar putea organiza o conferință ACP-UE pentru tineret.
  Copreședinții s-au angajat să prezinte această cerere Biroului. |
| --- | --- |

—

Integrarea chestiunilor referitoare la femei și tineret în cadrul activității Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE

Au intervenit: Julie Ward, Catherine Bearder, Cécile Kashetu Kyenge, Mohamed Youssouf Goumaneh (Djibouti), Maria Arena, Cecilia Ogwal (Uganda), Netty Baldeh, Michael Gahler, Arne Gericke și Michèle Rivasi.

Vorbitorii au apreciat organizarea atât a Forumului femeilor, cât și a Conferinței pentru tineret cu ocazia Adunării Parlamentare Paritare și au solicitat să se acorde o mai mare atenție femeilor și tineretului în cadrul activității Adunării. S-ar putea organiza o conferință ACP-UE pentru tineret.

Copreședinții s-au angajat să prezinte această cerere Biroului.

| — | Declarația comună a copreședinților privind situația din Republica Democratică Congo (RDC)
  Au intervenit: Michèle Rivasi, Netty Baldeh, Veikko Nekundi (Namibia), Daniel K. Shumba (Zimbabwe), Michael Gahler, Sebastian C. Kopulande (Zambia), Maria Arena și Alpha Ousmane (Burkina Faso).
  Copreședinții și-au anunțat intenția de a emite o declarație comună a copreședinților privind situația din RDC, în conformitate cu articolul 14 din Regulamentul de procedură, solicitând încetarea actelor de violență din țară și respectarea Constituției congoleze. |
| --- | --- |

—

Declarația comună a copreședinților privind situația din Republica Democratică Congo (RDC)

Au intervenit: Michèle Rivasi, Netty Baldeh, Veikko Nekundi (Namibia), Daniel K. Shumba (Zimbabwe), Michael Gahler, Sebastian C. Kopulande (Zambia), Maria Arena și Alpha Ousmane (Burkina Faso).

Copreședinții și-au anunțat intenția de a emite o declarație comună a copreședinților privind situația din RDC, în conformitate cu articolul 14 din Regulamentul de procedură, solicitând încetarea actelor de violență din țară și respectarea Constituției congoleze.

12.   Data și locul celei de a 33-a sesiuni a Adunării Parlamentare Paritare

Cea de-a 33-a sesiune a Adunării Parlamentare Paritare va avea loc în Saint Julian (Malta), între 19 și 21 iunie 2017.

Copreședintele le-a mulțumit autorităților din Kenya pentru organizarea eficientă a reuniunii și membrilor și cosecretariatului pentru contribuția lor.

(Ședința a fost închisă la ora 17.00.)

Netty BALDEH

Cécile Kashetu KYENGE(în exercițiu)

Copreședinți

Leonard-Emile OGNIMBA(în exercițiu)

Ciril STOKELJ(în exercițiu)

Cosecretari generali

---

ANEXA I

LISTA ALFABETICĂ A MEMBRILOR ADUNĂRII PARLAMENTARE PARITARE

| Reprezentanții ACP | Reprezentanții PE |
| --- | --- |
| BALDEH (GAMBIA), copreședinte | MICHEL, copreședinte |
| ANGOLA
  ANTIGUA ȘI BARBUDA
  BAHAMAS
  BARBADOS (VP)
  BELIZE
  BENIN
  BOTSWANA
  BURKINA FASO
  BURUNDI
  CAMERUN
  CAPUL VERDE
  REPUBLICA CENTRAFRICANĂ
  CIAD (VP)
  COMORE
  CONGO (Republica Democratică) (VP)
  CONGO (Republica)
  INSULELE COOK
  COASTA DE FILDEȘ
  DJIBUTI
  DOMINICA
  REPUBLICA DOMINICANĂ
  GUINEEA ECUATORIALĂ (*1)

  ERITREEA (VP)
  ETIOPIA
  FIJI (VP)
  GABON
  GAMBIA
  GHANA
  GRANADA
  GUINEEA
  GUINEEA-BISSAU
  GUYANA
  HAITI
  KENYA
  KIRIBATI
  LESOTHO
  LIBERIA
  MADAGASCAR
  MALAWI
  MALI
  INSULELE MARSHALL (Republica)
  MAURITANIA
  MAURITIUS
  MICRONEZIA (Statele federale)
  MOZAMBIC (VP)
  NAMIBIA (VP)
  NAURU
  NIGER
  NIGERIA
  NIUE
  PALAU
  PAPUA-NOUA GUINEE
  RUANDA
  SAINT KITTS ȘI NEVIS
  SAINT LUCIA
  SAINT VINCENT ȘI GRENADINE
  SAMOA (VP)
  SÃO TOMÉ ȘI PRINCIPE
  SENEGAL
  SEYCHELLES
  SIERRA LEONE (VP)
  INSULELE SOLOMON
  SOMALIA (VP)
  AFRICA DE SUD
  SUDAN (*1)

  SURINAME (VP)
  SWAZILAND
  TANZANIA
  TIMOR-LESTE
  TOGO (VP)
  TONGA
  TRINIDAD ȘI TOBAGO
  TUVALU
  UGANDA
  VANUATU
  ZAMBIA
  ZIMBABWE | ADINOLFI
  AGEA
  ALIOT
  ARENA
  BAY
  BEARDER
  CAMPBELL BANNERMAN
  CASA
  CHAUPRADE
  CHRISTENSEN
  CIOCCA
  CORRAO
  CZESAK (VP)
  DANCE
  DELAHAYE
  DE SARNEZ
  ENGSTRÖM
  ESTARÀS FERRAGUT
  FERRARA
  FERREIRA (VP)
  FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ
  FLORENZ
  GABRIEL
  GÁL
  GARDIAZABAL RUBIAL
  GERICKE
  GERINGER DE OEDENBERG
  GIUFFRIDA
  GOERENS
  GRIESBECK
  GUERRERO SALOM
  HANNAN (VP)
  HERRANZ GARCÍA
  HETMAN
  HEUBUCH
  KARSKI
  KYENGE (VP)
  LÓPEZ AGUILAR (VP)
  LÖSING
  MCAVAN
  MANSCOUR (VP)
  MARUSIK
  MIZZI
  MUSELIER (VP)
  MUSSOLINI
  NART (VP)
  NEGRESCU
  NEUSER
  NOICHL
  OMARJEE
  PAPADIMOULIS
  PEDICINI (VP)
  POGLIESE
  POREBA
  PREUSS
  PUNSET
  RIVASI (VP)
  ROLIN
  ROSATI
  RUAS (VP)
  SALVINI
  SARGENTINI
  SCHREIJER-PIERIK
  SENRA RODRÍGUEZ
  STOLOJAN
  THOMAS
  VAIDERE
  VALERO
  WENTA
  WERNER
  WIELAND
  WIŚNIEWSKA (VP)
  ZÁBORSKÁ
  ZELLER
  ZORRINHO
  ZOVKO
  ZWIEFKA |

Reprezentanții ACP

Reprezentanții PE

BALDEH (GAMBIA), copreședinte

MICHEL, copreședinte

ANGOLA

ANTIGUA ȘI BARBUDA

BAHAMAS

BARBADOS (VP)

BELIZE

BENIN

BOTSWANA

BURKINA FASO

BURUNDI

CAMERUN

CAPUL VERDE

REPUBLICA CENTRAFRICANĂ

CIAD (VP)

COMORE

CONGO (Republica Democratică) (VP)

CONGO (Republica)

INSULELE COOK

COASTA DE FILDEȘ

DJIBUTI

DOMINICA

REPUBLICA DOMINICANĂ

GUINEEA ECUATORIALĂ (*1)

ERITREEA (VP)

ETIOPIA

FIJI (VP)

GABON

GAMBIA

GHANA

GRANADA

GUINEEA

GUINEEA-BISSAU

GUYANA

HAITI

KENYA

KIRIBATI

LESOTHO

LIBERIA

MADAGASCAR

MALAWI

MALI

INSULELE MARSHALL (Republica)

MAURITANIA

MAURITIUS

MICRONEZIA (Statele federale)

MOZAMBIC (VP)

NAMIBIA (VP)

NAURU

NIGER

NIGERIA

NIUE

PALAU

PAPUA-NOUA GUINEE

RUANDA

SAINT KITTS ȘI NEVIS

SAINT LUCIA

SAINT VINCENT ȘI GRENADINE

SAMOA (VP)

SÃO TOMÉ ȘI PRINCIPE

SENEGAL

SEYCHELLES

SIERRA LEONE (VP)

INSULELE SOLOMON

SOMALIA (VP)

AFRICA DE SUD

SUDAN (*1)

SURINAME (VP)

SWAZILAND

TANZANIA

TIMOR-LESTE

TOGO (VP)

TONGA

TRINIDAD ȘI TOBAGO

TUVALU

UGANDA

VANUATU

ZAMBIA

ZIMBABWE

ADINOLFI

AGEA

ALIOT

ARENA

BAY

BEARDER

CAMPBELL BANNERMAN

CASA

CHAUPRADE

CHRISTENSEN

CIOCCA

CORRAO

CZESAK (VP)

DANCE

DELAHAYE

DE SARNEZ

ENGSTRÖM

ESTARÀS FERRAGUT

FERRARA

FERREIRA (VP)

FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ

FLORENZ

GABRIEL

GÁL

GARDIAZABAL RUBIAL

GERICKE

GERINGER DE OEDENBERG

GIUFFRIDA

GOERENS

GRIESBECK

GUERRERO SALOM

HANNAN (VP)

HERRANZ GARCÍA

HETMAN

HEUBUCH

KARSKI

KYENGE (VP)

LÓPEZ AGUILAR (VP)

LÖSING

MCAVAN

MANSCOUR (VP)

MARUSIK

MIZZI

MUSELIER (VP)

MUSSOLINI

NART (VP)

NEGRESCU

NEUSER

NOICHL

OMARJEE

PAPADIMOULIS

PEDICINI (VP)

POGLIESE

POREBA

PREUSS

PUNSET

RIVASI (VP)

ROLIN

ROSATI

RUAS (VP)

SALVINI

SARGENTINI

SCHREIJER-PIERIK

SENRA RODRÍGUEZ

STOLOJAN

THOMAS

VAIDERE

VALERO

WENTA

WERNER

WIELAND

WIŚNIEWSKA (VP)

ZÁBORSKÁ

ZELLER

ZORRINHO

ZOVKO

ZWIEFKA

COMISIA PENTRU AFACERI POLITICE

| Membrii ACP | Membrii PE |
| --- | --- |
| COASTA DE FILDEȘ
  KOUA (REPUBLICA CONGO), VP
  SUDHAKAR (FIJI), VP | GOERENS, copreședinte
  ZELLER, VP
  GUERRERO SALOM, VP |
| ANGOLA
  GBIAN (BENIN)
  MANGOLE (BOTSWANA)
  OUSMANE (BURKINA FASO)
  TCHATCHOUANG (CAMERUN)
  YAMA (REPUBLICA CENTRAFRICANĂ)
  GOUMANEH (DJIBOUTI)
  DABA (ETIOPIA)
  GUYANA
  CYPRIEN (HAITI)
  JACKSON (JAMAICA)
  KIRIBATI
  DUNAH (LIBERIA)
  MALI
  INSULELE MARSHALL
  NAURU
  SAINT VINCENT ȘI GRENADINE
  TOUM (SUDAN (*2)

  ACKSON (TANZANIA)
  TIMORUL DE EST
  TOGO
  OULANYAH (UGANDA)
  SHUMBA (ZIMBABWE) | ADINOLFI
  CASA
  CHAUPRADE
  CORRAO
  CZESAK
  DANCE
  ENGSTRÖM
  GABRIEL
  GAHLER
  GAL
  KARSKI
  KYENGE
  LÖSING
  LÓPEZ AGUILAR
  MICHEL
  POGLIESE
  POREBA
  PREUSS
  RUAS
  VALERO
  WERNER
  WIELAND
  ZORRINHO
  ZWIEFKA |

Membrii ACP

Membrii PE

COASTA DE FILDEȘ

KOUA (REPUBLICA CONGO), VP

SUDHAKAR (FIJI), VP

GOERENS, copreședinte

ZELLER, VP

GUERRERO SALOM, VP

ANGOLA

GBIAN (BENIN)

MANGOLE (BOTSWANA)

OUSMANE (BURKINA FASO)

TCHATCHOUANG (CAMERUN)

YAMA (REPUBLICA CENTRAFRICANĂ)

GOUMANEH (DJIBOUTI)

DABA (ETIOPIA)

GUYANA

CYPRIEN (HAITI)

JACKSON (JAMAICA)

KIRIBATI

DUNAH (LIBERIA)

MALI

INSULELE MARSHALL

NAURU

SAINT VINCENT ȘI GRENADINE

TOUM (SUDAN (*2)

ACKSON (TANZANIA)

TIMORUL DE EST

TOGO

OULANYAH (UGANDA)

SHUMBA (ZIMBABWE)

ADINOLFI

CASA

CHAUPRADE

CORRAO

CZESAK

DANCE

ENGSTRÖM

GABRIEL

GAHLER

GAL

KARSKI

KYENGE

LÖSING

LÓPEZ AGUILAR

MICHEL

POGLIESE

POREBA

PREUSS

RUAS

VALERO

WERNER

WIELAND

ZORRINHO

ZWIEFKA

COMISIA PENTRU DEZVOLTARE ECONOMICĂ, FINANȚE ȘI COMERȚ

| Membrii ACP | Membrii PE |
| --- | --- |
| LABOSO (KENYA, copreședinte) | FERRARA, copreședinte
  ESTARÀS FERRAGUT, VP
  MANSCOUR, VP |
| THOMPSON (BARBADOS)
  RWASA (BURUNDI)
  CAPUL VERDE
  OUMOURI (COMORE)
  GUINEEA ECUATORIALĂ (*3)

  KAMANO (GUINEEA)
  GUINEEA BISSAU
  SEKATLE (LESOTHO)
  JHUGROO (MAURITIUS)
  VAQUINA (MOZAMBIC)
  NIGERIA
  NIUE
  KOIM (PAPUA-NOUA GUINEE)
  MENGA (REPUBLICA CONGO)
  RUGEMA (RWANDA)
  FELIX (SAINT LUCIA)
  RAINHO (SAO TOME ȘI PRINCIPE)
  SALL (SENEGAL)
  INSULELE SOLOMON
  FISH MAHLALELA (AFRICA DE SUD)
  SAINT KITTS ȘI NEVIS
  MISIEKABA (SURINAM)
  TONGA
  FORDE (TRINIDAD ȘI TOBAGO)
  KOPULANDE (ZAMBIA) | ARENA
  BAY
  CAMPBELL BANNERMAN
  DE SARNEZ
  DELAHAYE
  FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ
  FLORENZ
  GRIESBECK
  HANNAN
  MIZZI
  MUSELIER
  NEGRESCU
  OMARJEE
  PAPADIMOULIS
  PEDICINI
  PUNSET
  ROSATI
  SALVINI
  SARGENTINI
  SCHREIJER-PIERIK
  STOLOJAN
  THOMAS
  WENTA |

Membrii ACP

Membrii PE

LABOSO (KENYA, copreședinte)

FERRARA, copreședinte

ESTARÀS FERRAGUT, VP

MANSCOUR, VP

THOMPSON (BARBADOS)

RWASA (BURUNDI)

CAPUL VERDE

OUMOURI (COMORE)

GUINEEA ECUATORIALĂ (*3)

KAMANO (GUINEEA)

GUINEEA BISSAU

SEKATLE (LESOTHO)

JHUGROO (MAURITIUS)

VAQUINA (MOZAMBIC)

NIGERIA

NIUE

KOIM (PAPUA-NOUA GUINEE)

MENGA (REPUBLICA CONGO)

RUGEMA (RWANDA)

FELIX (SAINT LUCIA)

RAINHO (SAO TOME ȘI PRINCIPE)

SALL (SENEGAL)

INSULELE SOLOMON

FISH MAHLALELA (AFRICA DE SUD)

SAINT KITTS ȘI NEVIS

MISIEKABA (SURINAM)

TONGA

FORDE (TRINIDAD ȘI TOBAGO)

KOPULANDE (ZAMBIA)

ARENA

BAY

CAMPBELL BANNERMAN

DE SARNEZ

DELAHAYE

FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ

FLORENZ

GRIESBECK

HANNAN

MIZZI

MUSELIER

NEGRESCU

OMARJEE

PAPADIMOULIS

PEDICINI

PUNSET

ROSATI

SALVINI

SARGENTINI

SCHREIJER-PIERIK

STOLOJAN

THOMAS

WENTA

COMISIA PENTRU AFACERI SOCIALE ȘI MEDIU

| Membrii ACP | Membrii PE |
| --- | --- |
| GIDLOW (SAMOA, îl înlocuiește pe copreședinte) | RIVASI, copreședinte
  AGEA, VP
  MUSSOLINI, VP |
| ANTIGUA ȘI BARBUDA
  BAHAMAS
  PEYREFITTE (BELIZE)
  CIAD
  JOANE (INSULELE COOK)
  DOMINICA
  REPUBLICA DOMINICANĂ
  NAIB (ERITREEA)
  GABON
  SILLAH (GAMBIA)
  AMOATEY (GHANA)
  GRANADA
  RAZAFINDRAVELO (MADAGASCAR)
  MUSSA (MALAWI)
  ZAMEL (MAURITANIA)
  MICRONEZIA (STATELE FEDERATE)
  NAMUTENYA CALEY (NAMIBIA)
  DIOFFO (NIGER)
  PALAU
  SEYCHELLES
  LEWALLY (SIERRA LEONE)
  SOMALIA
  DLAMINI (SWAZILAND)
  TAUSI (TUVALU) | ALIOT
  BEARDER
  CHRISTENSEN
  CIOCCA
  FERREIRA
  GARDIAZÁBAL RUBIAL
  GERICKE
  GERINGER DE OEDENBERG
  GIUFFRIDA
  HERRANZ GARCÍA
  HETMAN
  HEUBUCH
  MARUSIK
  MCAVAN
  NART
  NEUSER
  NOICHL
  ROLIN
  SENRA RODRÍGUEZ
  VAIDERE
  WIŚNIEWSKA
  ZABORSKA |

Membrii ACP

Membrii PE

GIDLOW (SAMOA, îl înlocuiește pe copreședinte)

RIVASI, copreședinte

AGEA, VP

MUSSOLINI, VP

ANTIGUA ȘI BARBUDA

BAHAMAS

PEYREFITTE (BELIZE)

CIAD

JOANE (INSULELE COOK)

DOMINICA

REPUBLICA DOMINICANĂ

NAIB (ERITREEA)

GABON

SILLAH (GAMBIA)

AMOATEY (GHANA)

GRANADA

RAZAFINDRAVELO (MADAGASCAR)

MUSSA (MALAWI)

ZAMEL (MAURITANIA)

MICRONEZIA (STATELE FEDERATE)

NAMUTENYA CALEY (NAMIBIA)

DIOFFO (NIGER)

PALAU

SEYCHELLES

LEWALLY (SIERRA LEONE)

SOMALIA

DLAMINI (SWAZILAND)

TAUSI (TUVALU)

ALIOT

BEARDER

CHRISTENSEN

CIOCCA

FERREIRA

GARDIAZÁBAL RUBIAL

GERICKE

GERINGER DE OEDENBERG

GIUFFRIDA

HERRANZ GARCÍA

HETMAN

HEUBUCH

MARUSIK

MCAVAN

NART

NEUSER

NOICHL

ROLIN

SENRA RODRÍGUEZ

VAIDERE

WIŚNIEWSKA

ZABORSKA

---

(*1)  Cu statut de observator.

(*2)  Cu statut de observator.

(*3)  Cu statut de observator.

---

ANEXA II

LISTA DE PREZENȚĂ A SESIUNII DESFĂȘURATE LA NAIROBI (KENYA) ÎNTRE 19 ȘI 21 DECEMBRIE 2016

| BALDEH (GAMBIA), copreședinte | MICHEL, copreședinte |
| --- | --- |
| XIRIMBIMBI (ANGOLA)
  MARA (BARBADOS)
  PEYREFITTE (BELIZE)
  GBIAN (BENIN)
  MANGOLE (BOTSWANA)
  OUSMANE (BURKINA FASO)
  RWASA (BURUNDI)
  FERNANDES (CAPUL VERDE)
  KOMBO (CAMERUN)
  MMADI HASSANI (COMORE)
  MENGA (CONGO, Republica Democrată)
  JOANE (INSULELE COOK)
  GOUMANEH (DJIBOUTI)
  ISHMAEL (UNIUNEA DOMINICA)
  PUJALS NOLASCO (REPUBLICA DOMINICANĂ)
  NAIB (ERITREEA)
  ABADULA GEMEDA DAGO (ETIOPIA)
  SUDHAKAR (FIJI)
  MILEBOU (GABON)
  SILLAH (GAMBIA)
  AMOATEY (GHANA)
  KAMANO (GUINEEA)
  CYPRIEN (HAITI)
  JACKSON (JAMAICA)
  LABOSO ABONYO (KENYA)
  SEKATLE (LESOTHO)
  DUNAH (LIBERIA)
  RAZAFINDRAVELO (MADAGASCAR)
  MUSSA (MALAWI)
  SOUKOUNA (MALI)
  JHUGROO (MAURITIUS)
  VAQUINA (MOZAMBIC)
  DIOFFO (NIGER)
  IRIASE (NIGERIA)
  KOIM (PAPUA-NOUA GUINEE)
  FELIX (SAINT LUCIA)
  STRAKER (SAINT VINCENT ȘI GRENADINE)
  GIDLOW (SAMOA)
  SALL (SENEGAL)
  BUNDU (SIERRA LEONE)
  MAHLALELA (AFRICA DE SUD)
  THOON LEEK (SUDANUL DE SUD)
  TOUM (SUDAN) (*1)

  DLAMINI (SWAZILAND)
  ACKSON (TANZANIA)
  WEIDOU (CIAD)
  IBRAHIMA (TOGO)
  FORDE (TRINIDAD ȘI TOBAGO)
  TAUSI (TUVALU)
  OULANYAH (UGANDA)
  KOPULANDE (ZAMBIA)
  SHUMBA (ZIMBABWE) | ALIOT
  ARENA
  BAY
  BEARDER
  CAMPBELL BANNERMAN (1)
   (2)

  CASPARY (1)
   (2)

  CHRISTENSEN
  DE SARNEZ
  DIAZ DE MERA
  ERTUG
  ESTARAS
  GABRIEL
  GAHLER
  GAMBÚS
  GERICKE
  GILL
  GRIESBECK
  HERRANZ GARCÍA
  HETMAN
  HÖLVÉNYI
  JÄÄTTEENMÄKI
  JIMENEZ BECERRIL BARRIO
  KARSKI
  KŁOSOWSKI
  KYENGE
  LEGUTKO (1)
   (2)

  LEINEN
  LIETZ
  LÓPEZ AGUILAR
  MANSCOUR
  NEUSER
  NOICHL
  RIVASI
  ROSATI
  SCHUSTER
  SENRA RODRIGUEZ
  SERRÃO SANTOS
  STOLOJAN
  VALERO
  VAUGHAN (1)
   (2)

  WARD
  WENTA
  WERNER
  WIŚNIEWSKA (1)
   (2)

  ZÁBORSKÁ
  ZELLER
  ZORRINHO
  ZWIEFKA |

BALDEH (GAMBIA), copreședinte

MICHEL, copreședinte

XIRIMBIMBI (ANGOLA)

MARA (BARBADOS)

PEYREFITTE (BELIZE)

GBIAN (BENIN)

MANGOLE (BOTSWANA)

OUSMANE (BURKINA FASO)

RWASA (BURUNDI)

FERNANDES (CAPUL VERDE)

KOMBO (CAMERUN)

MMADI HASSANI (COMORE)

MENGA (CONGO, Republica Democrată)

JOANE (INSULELE COOK)

GOUMANEH (DJIBOUTI)

ISHMAEL (UNIUNEA DOMINICA)

PUJALS NOLASCO (REPUBLICA DOMINICANĂ)

NAIB (ERITREEA)

ABADULA GEMEDA DAGO (ETIOPIA)

SUDHAKAR (FIJI)

MILEBOU (GABON)

SILLAH (GAMBIA)

AMOATEY (GHANA)

KAMANO (GUINEEA)

CYPRIEN (HAITI)

JACKSON (JAMAICA)

LABOSO ABONYO (KENYA)

SEKATLE (LESOTHO)

DUNAH (LIBERIA)

RAZAFINDRAVELO (MADAGASCAR)

MUSSA (MALAWI)

SOUKOUNA (MALI)

JHUGROO (MAURITIUS)

VAQUINA (MOZAMBIC)

DIOFFO (NIGER)

IRIASE (NIGERIA)

KOIM (PAPUA-NOUA GUINEE)

FELIX (SAINT LUCIA)

STRAKER (SAINT VINCENT ȘI GRENADINE)

GIDLOW (SAMOA)

SALL (SENEGAL)

BUNDU (SIERRA LEONE)

MAHLALELA (AFRICA DE SUD)

THOON LEEK (SUDANUL DE SUD)

TOUM (SUDAN) (*1)

DLAMINI (SWAZILAND)

ACKSON (TANZANIA)

WEIDOU (CIAD)

IBRAHIMA (TOGO)

FORDE (TRINIDAD ȘI TOBAGO)

TAUSI (TUVALU)

OULANYAH (UGANDA)

KOPULANDE (ZAMBIA)

SHUMBA (ZIMBABWE)

ALIOT

ARENA

BAY

BEARDER

CAMPBELL BANNERMAN (1)
   (2)

CASPARY (1)
   (2)

CHRISTENSEN

DE SARNEZ

DIAZ DE MERA

ERTUG

ESTARAS

GABRIEL

GAHLER

GAMBÚS

GERICKE

GILL

GRIESBECK

HERRANZ GARCÍA

HETMAN

HÖLVÉNYI

JÄÄTTEENMÄKI

JIMENEZ BECERRIL BARRIO

KARSKI

KŁOSOWSKI

KYENGE

LEGUTKO (1)
   (2)

LEINEN

LIETZ

LÓPEZ AGUILAR

MANSCOUR

NEUSER

NOICHL

RIVASI

ROSATI

SCHUSTER

SENRA RODRIGUEZ

SERRÃO SANTOS

STOLOJAN

VALERO

VAUGHAN (1)
   (2)

WARD

WENTA

WERNER

WIŚNIEWSKA (1)
   (2)

ZÁBORSKÁ

ZELLER

ZORRINHO

ZWIEFKA

Alte persoane prezente:

ANGOLA

TEIXEIRA

PEREIRA BRAVO

ANDRE

SIMBRÃO DE CARVALHO

COSTA DE JESUS

BARBADOS

CHANDLER

BENIN

AHONOUKOUN

N’OUEMOU

DJIMAN

BOTSWANA

MORETI

BURKINA FASO

SOME

COMPAORE

LANKANDE

BURUNDI

MBONIMPA

BIKORIMANA

BIGIRIMANA

CAMERUN

AWUDU MBAYA

OWONA KONO

CONGO (REPUBLICA)

MABAYA GIZI AMINE

KATUMWA MUKALAY

BULAMBO KILOSHO

MAKA BASIALA

MOLIWA MOLEKO

INIER LATEBO EKWA

LUBINGA

NGOY MWAMBA

MUKENDI KABAMBI

AIMA TSHANDIA

SILUVANGI LUMBA

GABON

OWONO NGUEMA

JOUMAS dit

SALAMBA

GAMBIA

NJIE

KT JAMMEH

GHANA

ASAMOAH

GUINEEA

SYLLA

DIALLO

GUINEEA-BISSAU

SAIEGH

QUITIRNA

MALAWI

PATEL

KAPHAMTENGO YONA

LIPANDE

MALI

DIARRASSOUBA

TOURE

DIARRA

MOZAMBIC

SITHOLE

NAMBURETE

NAMIBIA

VENAANI

CALEY

NIGER

MAHAMANE

DILLE

CHEKOU KORE

AMADOU

NIGERIA

LIDANI

OGBUOJI

OLATUNBOSUN

YUNUSA

OKORIE

NSIEGBE

SENEGAL

TALL

BALLA LO

DIALLO

SIERRA LEONE

LEWALLY

KUYEMBEH

AFRICA DE SUD

MAMPURU

BERGMANN

SUDANUL DE SUD

OHIDE OMAHA

SUDAN

AHMED

ABU-AGLA

AL-HILOU

ATEM

ABDELRAHMAN

TANZANIA

MATIKO

LWOTA

CIAD

ADJI

TEKILIO

AFONO

TOGO

FABRE

LAWSON

UGANDA

NOKRACH

OGWAL

WAMANGA

KINYAMATAMA

ZIMBABWE

ZINDI

MLOTSHWA

CONSILIUL ACP

Declarația lui LINDSAY F.P. GRANT, ministrul Turismului, Comerțului internațional, Industriei și Consumatorilor (Federația Saint Kitts și Nevis), președintele în exercițiu al Consiliului ACP

CONSILIUL UE

Declarația lui LUKÁŠ PARÍZEK, Secretar de Stat la Ministerul Afacerilor Externe și Europene (Slovacia), președintele în exercițiu al Consiliului UE

COMISIA EUROPEANĂ

NEVEN MIMICA, comisar responsabil pentru cooperare și dezvoltare internațională

SERVICIUL EUROPEAN DE ACȚIUNE EXTERNĂ

DE PEYRON, șef de divizie, afaceri panafricane

COMITETUL ECONOMIC ȘI SOCIAL EUROPEAN

SOMVILLE

SECRETARIATUL ACP

GOMES, cosecretar general

SECRETARIATUL UE

AGUIRIANO NALDA, cosecretar general

---

(*1)  Cu statut de observator.

(1)  Prezent la 19 decembrie 2016.

(2)  Prezent la 20 decembrie 2016.

---

ANEXA III

TEXTE ADOPTATE

REZOLUȚIE (1)

referitoare la impactul fluxurilor financiare ilegale asupra finanțării pentru dezvoltare

Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE,

| — | reunită la Nairobi (Kenya) în perioada 19-21 decembrie 2016, |
| --- | --- |

—

reunită la Nairobi (Kenya) în perioada 19-21 decembrie 2016,

| — | având în vedere Acordul de parteneriat între membrii grupului statelor din Africa, Caraibe și Pacific, pe de o parte, și Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de altă parte, semnat la Cotonou, la 23 iunie 2000 (Acordul de la Cotonou) (2), astfel cum a fost modificat în 2005 și 2010, și în special articolul 21 din acesta (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de parteneriat între membrii grupului statelor din Africa, Caraibe și Pacific, pe de o parte, și Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de altă parte, semnat la Cotonou, la 23 iunie 2000 (Acordul de la Cotonou) (2), astfel cum a fost modificat în 2005 și 2010, și în special articolul 21 din acesta (3),

| — | având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 8 iulie 2015 (4) referitoare la impactul evaziunii fiscale și al fraudei fiscale asupra guvernanței, protecției sociale și dezvoltării în țările în curs de dezvoltare, Rezoluția Parlamentului European din 13 martie 2014 referitoare la raportul UE pentru 2013 privind coerența politicilor în favoarea dezvoltării (5), Rezoluția Parlamentului European din 26 februarie 2014 referitoare la promovarea dezvoltării prin practici responsabile în afaceri, în special în ceea ce privește rolul industriilor extractive în țările în curs de dezvoltare (6), Rezoluția Parlamentului European in 8 octombrie 2013 referitoare la corupția din sectorul public și sectorul privat: impactul asupra drepturilor omului în țările terțe (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 8 iulie 2015 (4) referitoare la impactul evaziunii fiscale și al fraudei fiscale asupra guvernanței, protecției sociale și dezvoltării în țările în curs de dezvoltare, Rezoluția Parlamentului European din 13 martie 2014 referitoare la raportul UE pentru 2013 privind coerența politicilor în favoarea dezvoltării (5), Rezoluția Parlamentului European din 26 februarie 2014 referitoare la promovarea dezvoltării prin practici responsabile în afaceri, în special în ceea ce privește rolul industriilor extractive în țările în curs de dezvoltare (6), Rezoluția Parlamentului European in 8 octombrie 2013 referitoare la corupția din sectorul public și sectorul privat: impactul asupra drepturilor omului în țările terțe (7),

| — | având în vedere cea de a 24-a sesiune ordinară a Adunării Uniunii Africane care a avut loc la Addis Abeba, Etiopia, în perioada 30-31 ianuarie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere cea de a 24-a sesiune ordinară a Adunării Uniunii Africane care a avut loc la Addis Abeba, Etiopia, în perioada 30-31 ianuarie 2015,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 18 martie 2015 privind transparența fiscală în scopul combaterii evaziunii fiscale licite și ilicite (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 18 martie 2015 privind transparența fiscală în scopul combaterii evaziunii fiscale licite și ilicite (8),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 5 februarie 2015 intitulată „Un parteneriat mondial pentru eradicarea sărăciei și dezvoltarea durabilă în perioada ulterioară anului 2015” (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 5 februarie 2015 intitulată „Un parteneriat mondial pentru eradicarea sărăciei și dezvoltarea durabilă în perioada ulterioară anului 2015” (9),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 21 aprilie 2010 intitulată „Taxe și dezvoltare: Cooperarea cu țările în curs de dezvoltare în ceea ce privește promovarea bunei guvernanțe în chestiuni fiscale” (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 21 aprilie 2010 intitulată „Taxe și dezvoltare: Cooperarea cu țările în curs de dezvoltare în ceea ce privește promovarea bunei guvernanțe în chestiuni fiscale” (10),

| — | având în vedere Declarația celei de a 18-a reuniuni a Comitetului ministerial comercial al ACP privind jurisdicția fiscală în țările ACP, care a avut loc la Bruxelles în perioada 24-26 iunie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația celei de a 18-a reuniuni a Comitetului ministerial comercial al ACP privind jurisdicția fiscală în țările ACP, care a avut loc la Bruxelles în perioada 24-26 iunie 2015,

| — | având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din octombrie 2015 intitulat „Collect more – spend better for achieving development in an inclusive and sustainable way” („Creșterea veniturilor colectate și eficientizarea cheltuielilor pentru o dezvoltare durabilă și favorabilă incluziunii”), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din octombrie 2015 intitulat „Collect more – spend better for achieving development in an inclusive and sustainable way” („Creșterea veniturilor colectate și eficientizarea cheltuielilor pentru o dezvoltare durabilă și favorabilă incluziunii”),

| — | având în vedere raportul din 2015 al Grupului la nivel înalt privind fluxurile financiare ilicite (FFI) din Africa, prezidat de Thabo Mbeki, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul din 2015 al Grupului la nivel înalt privind fluxurile financiare ilicite (FFI) din Africa, prezidat de Thabo Mbeki,

| — | având în vedere poziția grupului statelor ACP privind cea de a treia Conferință internațională privind finanțarea pentru dezvoltare, adoptată la 10 iulie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția grupului statelor ACP privind cea de a treia Conferință internațională privind finanțarea pentru dezvoltare, adoptată la 10 iulie 2015,

| — | având în vedere documentul final al agendei de dezvoltare post-2015 intitulat „Transformarea lumii în care trăim: Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă”, adoptată de Adunarea Generală a Națiunilor Unite în septembrie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul final al agendei de dezvoltare post-2015 intitulat „Transformarea lumii în care trăim: Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă”, adoptată de Adunarea Generală a Națiunilor Unite în septembrie 2015,

| — | având în vedere cea de a treia Conferință internațională a ONU privind finanțarea pentru dezvoltare, desfășurată în perioada 13-16 iulie 2015 la Addis Abeba (Etiopia), |
| --- | --- |

—

având în vedere cea de a treia Conferință internațională a ONU privind finanțarea pentru dezvoltare, desfășurată în perioada 13-16 iulie 2015 la Addis Abeba (Etiopia),

| — | având în vedere raportul din 18 mai 2016 al sesiunii inaugurale a forumului Consiliului Economic și Social privind monitorizarea finanțării pentru dezvoltare, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul din 18 mai 2016 al sesiunii inaugurale a forumului Consiliului Economic și Social privind monitorizarea finanțării pentru dezvoltare,

| — | având în vedere activitatea Comitetului de experți ai ONU pentru cooperarea internațională în domeniul fiscal, |
| --- | --- |

—

având în vedere activitatea Comitetului de experți ai ONU pentru cooperarea internațională în domeniul fiscal,

| — | având în vedere Convenția-model a ONU privind eliminarea dublei impuneri între țările dezvoltate și țările în curs de dezvoltare, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția-model a ONU privind eliminarea dublei impuneri între țările dezvoltate și țările în curs de dezvoltare,

| — | având în vedere Declarația de la Monterrey (2002), Conferința de la Doha privind finanțarea pentru dezvoltare (2008), Declarația de la Paris (2005) și Agenda pentru acțiune de la Accra (2008), |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația de la Monterrey (2002), Conferința de la Doha privind finanțarea pentru dezvoltare (2008), Declarația de la Paris (2005) și Agenda pentru acțiune de la Accra (2008),

| — | având în vedere Convenția multilaterală privind asistența administrativă reciprocă în materie fiscală (OCDE), |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția multilaterală privind asistența administrativă reciprocă în materie fiscală (OCDE),

| — | având în vedere Forumul mondial privind transparența și schimburile de informații în scopuri fiscale (OCDE), |
| --- | --- |

—

având în vedere Forumul mondial privind transparența și schimburile de informații în scopuri fiscale (OCDE),

| — | având în vedere Inițiativa pentru transparența în industriile extractive (EITI), |
| --- | --- |

—

având în vedere Inițiativa pentru transparența în industriile extractive (EITI),

| — | având în vedere Convenția Organizației Națiunilor Unite împotriva corupției, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția Organizației Națiunilor Unite împotriva corupției,

| — | având în vedere Comitetul de experți ai ONU pentru cooperare internațională în domeniul fiscal și Forumul african de administrare fiscală, |
| --- | --- |

—

având în vedere Comitetul de experți ai ONU pentru cooperare internațională în domeniul fiscal și Forumul african de administrare fiscală,

| — | având în vedere Parteneriatul de la Busan pentru cooperarea eficientă pentru dezvoltare, |
| --- | --- |

—

având în vedere Parteneriatul de la Busan pentru cooperarea eficientă pentru dezvoltare,

| — | având în vedere activitatea Forumului african de administrare fiscală, |
| --- | --- |

—

având în vedere activitatea Forumului african de administrare fiscală,

| — | având în vedere articolul 18 alineatul (1) din Regulamentul de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 18 alineatul (1) din Regulamentul de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare economică, finanțe și comerț (ACP-UE/xxxxxx), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare economică, finanțe și comerț (ACP-UE/xxxxxx),

| A. | întrucât țările în curs de dezvoltare pierd circa 189 de miliarde de dolari din venituri fiscale în fiecare an, reprezentând mai mult decât asistența oficială pentru dezvoltare la nivel mondial (131 de miliarde de dolari în 2015), și circa o mie de miliarde de dolari în fluxuri de capital ilegale; întrucât aceste ieșiri de capital au un efect de reducere cu circa 5 % a ratei de creștere economică a acestor țări, împiedicând astfel eradicarea sărăciei; |
| --- | --- |

A.

întrucât țările în curs de dezvoltare pierd circa 189 de miliarde de dolari din venituri fiscale în fiecare an, reprezentând mai mult decât asistența oficială pentru dezvoltare la nivel mondial (131 de miliarde de dolari în 2015), și circa o mie de miliarde de dolari în fluxuri de capital ilegale; întrucât aceste ieșiri de capital au un efect de reducere cu circa 5 % a ratei de creștere economică a acestor țări, împiedicând astfel eradicarea sărăciei;

| B. | întrucât fluxurile financiare ilegale (FFI) provin din trei surse: i) eludarea sau evaziunea fiscală; (ii) falsificarea facturilor în comerțul internațional și folosirea de prețuri de transfer abuzive; (iii) activități infracționale precum traficul de droguri, traficul de persoane, traficul cu „minereuri din zone de conflict”, traficul de arme și corupția activă; |
| --- | --- |

B.

întrucât fluxurile financiare ilegale (FFI) provin din trei surse: i) eludarea sau evaziunea fiscală; (ii) falsificarea facturilor în comerțul internațional și folosirea de prețuri de transfer abuzive; (iii) activități infracționale precum traficul de droguri, traficul de persoane, traficul cu „minereuri din zone de conflict”, traficul de arme și corupția activă;

| C. | întrucât anumite practici legale de transfer de bani către jurisdicții care aplică impozite reduse pot conduce în cele din urmă la FFI; |
| --- | --- |

C.

întrucât anumite practici legale de transfer de bani către jurisdicții care aplică impozite reduse pot conduce în cele din urmă la FFI;

| D. | întrucât FFI sunt fonduri dobândite, transferate sau utilizate în mod ilegal pentru a evita fiscalitatea, aceste fonduri fiind diferite de exodul de capital, ce poate fi o reacție legitimă a investitorilor la riscuri economice, politice sau sociale sau la condiții macroeconomice sau administrative nefavorabile; |
| --- | --- |

D.

întrucât FFI sunt fonduri dobândite, transferate sau utilizate în mod ilegal pentru a evita fiscalitatea, aceste fonduri fiind diferite de exodul de capital, ce poate fi o reacție legitimă a investitorilor la riscuri economice, politice sau sociale sau la condiții macroeconomice sau administrative nefavorabile;

| E. | întrucât, având în vedere diminuarea ajutorului pentru dezvoltare și nevoia unei mai mari mobilizări a resurselor financiare interne, ieșirile masive de capital din țările ACP reprezintă un obstacol major pentru atingerea obiectivelor de dezvoltare; |
| --- | --- |

E.

întrucât, având în vedere diminuarea ajutorului pentru dezvoltare și nevoia unei mai mari mobilizări a resurselor financiare interne, ieșirile masive de capital din țările ACP reprezintă un obstacol major pentru atingerea obiectivelor de dezvoltare;

| F. | întrucât mulți experți au subliniat faptul că Africa ar fi realizat obiectivele de dezvoltare ale mileniului (ODM) în 2016 dacă FFI ar fi fost eliminate în 2000; |
| --- | --- |

F.

întrucât mulți experți au subliniat faptul că Africa ar fi realizat obiectivele de dezvoltare ale mileniului (ODM) în 2016 dacă FFI ar fi fost eliminate în 2000;

| G. | întrucât ieșirile de capital reduc resursele interne și veniturile fiscale necesare pentru finanțarea programelor de reducere a sărăciei în țările ACP, în special în domeniile educației, sănătății și în ceea ce privește apa potabilă, locuințele și salubrizarea, împiedicând astfel eradicarea sărăciei; |
| --- | --- |

G.

întrucât ieșirile de capital reduc resursele interne și veniturile fiscale necesare pentru finanțarea programelor de reducere a sărăciei în țările ACP, în special în domeniile educației, sănătății și în ceea ce privește apa potabilă, locuințele și salubrizarea, împiedicând astfel eradicarea sărăciei;

| H. | întrucât impozitarea reprezintă o sursă de venituri fiabilă și stabilă pentru țările în curs de dezvoltare, deoarece regimurile fiscale eficiente și transparente asigură o finanțare vitală pentru a garanta accesul la servicii publice de bază și pentru a reduce inegalitățile sociale, precum și pentru a sprijini stabilitatea macroeconomică; |
| --- | --- |

H.

întrucât impozitarea reprezintă o sursă de venituri fiabilă și stabilă pentru țările în curs de dezvoltare, deoarece regimurile fiscale eficiente și transparente asigură o finanțare vitală pentru a garanta accesul la servicii publice de bază și pentru a reduce inegalitățile sociale, precum și pentru a sprijini stabilitatea macroeconomică;

| I. | întrucât lipsa unor capacități tehnice în țările în curs de dezvoltare de a gestiona problemele complexe din domeniul fiscal constituie o constrângere atât asupra mobilizării veniturilor interne, cât și asupra participării la cooperarea fiscală internațională; |
| --- | --- |

I.

întrucât lipsa unor capacități tehnice în țările în curs de dezvoltare de a gestiona problemele complexe din domeniul fiscal constituie o constrângere atât asupra mobilizării veniturilor interne, cât și asupra participării la cooperarea fiscală internațională;

| J. | întrucât multe state ACP, în conformitate cu strategiile lor de dezvoltare și de diversificare economică și cu scopul de a valorifica în mod legitim oportunitățile generate de globalizare, și-au dezvoltat sectorul de servicii financiare sau îl dezvoltă în prezent, în ciuda numeroaselor constrângeri, și se angajează să asigure respectarea deplină a normelor și standardelor internaționale; |
| --- | --- |

J.

întrucât multe state ACP, în conformitate cu strategiile lor de dezvoltare și de diversificare economică și cu scopul de a valorifica în mod legitim oportunitățile generate de globalizare, și-au dezvoltat sectorul de servicii financiare sau îl dezvoltă în prezent, în ciuda numeroaselor constrângeri, și se angajează să asigure respectarea deplină a normelor și standardelor internaționale;

| K. | întrucât FFI se numără printre provocările mondiale, cum ar fi inadecvarea cadrelor legislative naționale, deficiențele tehnice și politice ale capacităților naționale și regionale și ale arhitecturii mondiale în materie de combatere a FFI, precum și opacitatea tranzacțiilor financiare mondiale; |
| --- | --- |

K.

întrucât FFI se numără printre provocările mondiale, cum ar fi inadecvarea cadrelor legislative naționale, deficiențele tehnice și politice ale capacităților naționale și regionale și ale arhitecturii mondiale în materie de combatere a FFI, precum și opacitatea tranzacțiilor financiare mondiale;

| L. | întrucât FFI se aplică și activităților infracționale, cum ar fi traficul de persoane, de droguri și de arme, contrabanda sau frauda financiară, precum și împrumuturile neautorizate sau negarantate, spălarea de bani și manipularea piețelor bursiere și a obligațiunilor; |
| --- | --- |

L.

întrucât FFI se aplică și activităților infracționale, cum ar fi traficul de persoane, de droguri și de arme, contrabanda sau frauda financiară, precum și împrumuturile neautorizate sau negarantate, spălarea de bani și manipularea piețelor bursiere și a obligațiunilor;

| M. | întrucât s-au depus deja multe eforturi și au fost lansate inițiative la nivel internațional, cum ar fi Convenția multilaterală privind asistența administrativă reciprocă în materie fiscală (OCDE), Forumul mondial privind transparența și schimburile de informații în scopuri fiscale (OCDE), Inițiativa privind transparența în industriile extractive (EITI), Convenția Organizației Națiunilor Unite împotriva corupției, Comitetul de experți ai ONU pentru cooperare internațională în domeniul fiscal și Forumul african de administrare fiscală; |
| --- | --- |

M.

întrucât s-au depus deja multe eforturi și au fost lansate inițiative la nivel internațional, cum ar fi Convenția multilaterală privind asistența administrativă reciprocă în materie fiscală (OCDE), Forumul mondial privind transparența și schimburile de informații în scopuri fiscale (OCDE), Inițiativa privind transparența în industriile extractive (EITI), Convenția Organizației Națiunilor Unite împotriva corupției, Comitetul de experți ai ONU pentru cooperare internațională în domeniul fiscal și Forumul african de administrare fiscală;

| N. | întrucât faptul că multe state ACP fac parte din aceste instrumente internaționale și s-au angajat să le pună în aplicare este binevenit; |
| --- | --- |

N.

întrucât faptul că multe state ACP fac parte din aceste instrumente internaționale și s-au angajat să le pună în aplicare este binevenit;

| O. | întrucât creșterea explozivă a populației tinere, care va transforma Africa în cea mai populată regiune din lume în câțiva ani, ar putea conduce la creșterea șomajului și la instabilitate sociopolitică; |
| --- | --- |

O.

întrucât creșterea explozivă a populației tinere, care va transforma Africa în cea mai populată regiune din lume în câțiva ani, ar putea conduce la creșterea șomajului și la instabilitate sociopolitică;

| 1. | are convingerea fermă că eforturile depuse pentru eliminarea FFI trebuie să fie în primul rând politice și că combaterea spălării banilor, a evaziunii fiscale și a evitării obligațiilor fiscale, a planificării fiscale agresive și a corupției trebuie să rămână o prioritate a agendei internaționale, deoarece aceste probleme dau naștere unor preocupări profunde legate de ratele scăzute de creștere economică ale unor țări ACP, de ratele ridicate de sărăcie și de nevoia din ce în ce mai mare de resurse în contextul diminuării ajutorului public; |
| --- | --- |

1.

are convingerea fermă că eforturile depuse pentru eliminarea FFI trebuie să fie în primul rând politice și că combaterea spălării banilor, a evaziunii fiscale și a evitării obligațiilor fiscale, a planificării fiscale agresive și a corupției trebuie să rămână o prioritate a agendei internaționale, deoarece aceste probleme dau naștere unor preocupări profunde legate de ratele scăzute de creștere economică ale unor țări ACP, de ratele ridicate de sărăcie și de nevoia din ce în ce mai mare de resurse în contextul diminuării ajutorului public;

| 2. | reamintește că măsurile de combatere a FFI necesită o strânsă cooperare internațională și implicarea simultană a tuturor actorilor de la nivel național și internațional, și anume guvernele și autoritățile locale, agențiile de stat, sectorul privat, organizațiile regionale și internaționale și societatea civilă; |
| --- | --- |

2.

reamintește că măsurile de combatere a FFI necesită o strânsă cooperare internațională și implicarea simultană a tuturor actorilor de la nivel național și internațional, și anume guvernele și autoritățile locale, agențiile de stat, sectorul privat, organizațiile regionale și internaționale și societatea civilă;

| 3. | reamintește angajamentul părților semnatare ale Parteneriatului de la Busan din 2011 de a coopera în mod eficace în beneficiul dezvoltării și de a-și intensifica eforturile pentru a combate corupția și fluxurile financiare ilegale; |
| --- | --- |

3.

reamintește angajamentul părților semnatare ale Parteneriatului de la Busan din 2011 de a coopera în mod eficace în beneficiul dezvoltării și de a-și intensifica eforturile pentru a combate corupția și fluxurile financiare ilegale;

| 4. | ia act de eforturile numeroase de combatere a FFI depuse la nivel internațional, însă observă cu îngrijorare faptul că cele mai relevante convenții și inițiative internaționale care vizează combaterea corupției și a FFI nu aduc rezultate concrete în etapa lor de punere în aplicare; în special, regretă faptul că acestor inițiative le lipsește adesea coordonarea, mai ales în contextul recuperării activelor, și coerența, deși au fost sprijinite de măsuri împotriva terorismului internațional și de eforturi ulterioare de controlare a finanțării acestuia; reamintește faptul că o condiție esențială pentru a învinge organizațiile teroriste în țările destabilizate rămâne anchetarea rezervelor lor financiare internaționale și blocarea canalelor de trafic de arme; |
| --- | --- |

4.

ia act de eforturile numeroase de combatere a FFI depuse la nivel internațional, însă observă cu îngrijorare faptul că cele mai relevante convenții și inițiative internaționale care vizează combaterea corupției și a FFI nu aduc rezultate concrete în etapa lor de punere în aplicare; în special, regretă faptul că acestor inițiative le lipsește adesea coordonarea, mai ales în contextul recuperării activelor, și coerența, deși au fost sprijinite de măsuri împotriva terorismului internațional și de eforturi ulterioare de controlare a finanțării acestuia; reamintește faptul că o condiție esențială pentru a învinge organizațiile teroriste în țările destabilizate rămâne anchetarea rezervelor lor financiare internaționale și blocarea canalelor de trafic de arme;

| 5. | este conștient de faptul că, pentru îndeplinirea obiectivelor, este nevoie de armonizarea politicilor interne cu agenda la nivel global; subliniază faptul că este nevoie de o coerență a politicilor între cele două instituții și de reforme la nivel național și internațional; |
| --- | --- |

5.

este conștient de faptul că, pentru îndeplinirea obiectivelor, este nevoie de armonizarea politicilor interne cu agenda la nivel global; subliniază faptul că este nevoie de o coerență a politicilor între cele două instituții și de reforme la nivel național și internațional;

| 6. | solicită statelor membre și țărilor ACP să colaboreze sub egida ONU în vederea stabilirii unei obligații juridice pentru întregul lanț de aprovizionare cu minereuri, în vederea luării unor măsuri reale pentru a apăra drepturile omului, mai degrabă decât interesele grupurilor de lobby și ale marilor întreprinderi; |
| --- | --- |

6.

solicită statelor membre și țărilor ACP să colaboreze sub egida ONU în vederea stabilirii unei obligații juridice pentru întregul lanț de aprovizionare cu minereuri, în vederea luării unor măsuri reale pentru a apăra drepturile omului, mai degrabă decât interesele grupurilor de lobby și ale marilor întreprinderi;

| 7. | reamintește că paradisurile fiscale, jurisdicțiile opace și FFI erodează baza de impozitare, subminează caracterul echitabil al sistemului fiscal și denaturează comerțul și investițiile; în acest context, pune un accent deosebit pe faptul că eliminarea tuturor formelor de FFI este de importanță primordială pentru atingerea obiectivelor economice și sociale ale noii Agende 2030 pentru dezvoltare durabilă; |
| --- | --- |

7.

reamintește că paradisurile fiscale, jurisdicțiile opace și FFI erodează baza de impozitare, subminează caracterul echitabil al sistemului fiscal și denaturează comerțul și investițiile; în acest context, pune un accent deosebit pe faptul că eliminarea tuturor formelor de FFI este de importanță primordială pentru atingerea obiectivelor economice și sociale ale noii Agende 2030 pentru dezvoltare durabilă;

| 8. | reamintește că mobilizarea resurselor interne prin impozitare reprezintă cea mai importantă sursă de venit pentru finanțarea dezvoltării durabile; îndeamnă comunitatea internațională să ia toate măsurile necesare pentru a pune în aplicare politici eficiente și transparente în materie fiscală și comercială și să țină seama de acțiunile OCDE, ale G20, ale G8, ale G77, ale Uniunii Africane, ale Băncii Mondiale, ale FMI și ale Băncii Africane de Dezvoltare, precum și de rolul extrem de important al băncilor private în a asigura transparența financiară în țările ACP și în lume; subliniază, în plus, necesitatea unei mai mari participări a țărilor în curs de dezvoltare la guvernanța fiscală mondială; |
| --- | --- |

8.

reamintește că mobilizarea resurselor interne prin impozitare reprezintă cea mai importantă sursă de venit pentru finanțarea dezvoltării durabile; îndeamnă comunitatea internațională să ia toate măsurile necesare pentru a pune în aplicare politici eficiente și transparente în materie fiscală și comercială și să țină seama de acțiunile OCDE, ale G20, ale G8, ale G77, ale Uniunii Africane, ale Băncii Mondiale, ale FMI și ale Băncii Africane de Dezvoltare, precum și de rolul extrem de important al băncilor private în a asigura transparența financiară în țările ACP și în lume; subliniază, în plus, necesitatea unei mai mari participări a țărilor în curs de dezvoltare la guvernanța fiscală mondială;

| 9. | subliniază că țările ACP se confruntă adesea cu importante constrângeri politice, juridice și administrative în colectarea veniturilor fiscale; consideră, prin urmare, că asistența pentru dezvoltare ar trebui să fie concentrată pe instituirea cadrului de reglementare adecvat și pe consolidarea administrațiilor fiscale, precum și a instituțiilor responsabile pentru combaterea FFI, furnizând expertiză tehnică privind gestionarea resurselor, informațiile financiare și legislația anticorupție, în special în ceea ce privește spălarea banilor, crima organizată și traficul, precum și recuperarea bunurilor furate din diverse țări; |
| --- | --- |

9.

subliniază că țările ACP se confruntă adesea cu importante constrângeri politice, juridice și administrative în colectarea veniturilor fiscale; consideră, prin urmare, că asistența pentru dezvoltare ar trebui să fie concentrată pe instituirea cadrului de reglementare adecvat și pe consolidarea administrațiilor fiscale, precum și a instituțiilor responsabile pentru combaterea FFI, furnizând expertiză tehnică privind gestionarea resurselor, informațiile financiare și legislația anticorupție, în special în ceea ce privește spălarea banilor, crima organizată și traficul, precum și recuperarea bunurilor furate din diverse țări;

| 10. | subliniază riscurile cu care se confruntă țările africane care fac concesiuni dezechilibrate în ceea ce privește convențiile de evitare a dublei impuneri, precum și contractele de concesiune pentru extracția resurselor naturale; consideră că tratatul-model elaborat de Comitetul fiscal al ONU ar trebui să fie sprijinit pentru a aborda abuzurile legate de convențiile de evitare a dublei impuneri, deoarece prevede drepturi mai solide în materie de impozitare la sursă decât modelul OCDE; |
| --- | --- |

10.

subliniază riscurile cu care se confruntă țările africane care fac concesiuni dezechilibrate în ceea ce privește convențiile de evitare a dublei impuneri, precum și contractele de concesiune pentru extracția resurselor naturale; consideră că tratatul-model elaborat de Comitetul fiscal al ONU ar trebui să fie sprijinit pentru a aborda abuzurile legate de convențiile de evitare a dublei impuneri, deoarece prevede drepturi mai solide în materie de impozitare la sursă decât modelul OCDE;

| 11. | constată că industriile extractive, utilitățile și infrastructura, sănătatea și educația sunt deosebit de vulnerabile la efectele corupției, care este unul dintre principalii factori ai FFI; consideră că Inițiativa privind transparența în industriile extractive (EITI) ar trebui să devină obligatorie; invită statele ACP să sporească transparența și responsabilitatea în contractele de extracție a resurselor naturale, în raportarea și auditarea financiară a societăților, precum și în colectarea și alocarea veniturilor ca parte a agendei lor anticorupție; |
| --- | --- |

11.

constată că industriile extractive, utilitățile și infrastructura, sănătatea și educația sunt deosebit de vulnerabile la efectele corupției, care este unul dintre principalii factori ai FFI; consideră că Inițiativa privind transparența în industriile extractive (EITI) ar trebui să devină obligatorie; invită statele ACP să sporească transparența și responsabilitatea în contractele de extracție a resurselor naturale, în raportarea și auditarea financiară a societăților, precum și în colectarea și alocarea veniturilor ca parte a agendei lor anticorupție;

| 12. | reamintește că achizițiile publice și lanțurile de aprovizionare lipsite de transparență pot încuraja fluxurile financiare ilegale asociate corupției; în consecință, consideră că eforturile de combatere a corupției ar trebui să vizeze și modernizarea practicilor în materie de achiziții; |
| --- | --- |

12.

reamintește că achizițiile publice și lanțurile de aprovizionare lipsite de transparență pot încuraja fluxurile financiare ilegale asociate corupției; în consecință, consideră că eforturile de combatere a corupției ar trebui să vizeze și modernizarea practicilor în materie de achiziții;

| 13. | remarcă cu îngrijorare faptul că Instituțiile de Finanțare a Dezvoltării încurajează în continuare o serie importantă de investiții, dirijate prin intermediul paradisurilor fiscale, bazându-se în mare parte pe intermediarii financiari; subliniază că instituțiile și băncile internaționale și regionale implicate în finanțarea pentru dezvoltare au un rol foarte important în ceea ce privește finanțarea responsabilă și că cooperarea ar trebui direcționată înspre consolidarea bunei guvernanțe și a structurilor de stat, pentru a permite utilizarea responsabilă și controlabilă a veniturilor publice în țările ACP; în special, consideră că Instituțiile de Finanțare a Dezvoltării ar trebui să investească doar în societăți și fonduri care sunt dispuse să își divulge public beneficiarii efectivi și să își raporteze conturile financiare pentru fiecare țară în parte; |
| --- | --- |

13.

remarcă cu îngrijorare faptul că Instituțiile de Finanțare a Dezvoltării încurajează în continuare o serie importantă de investiții, dirijate prin intermediul paradisurilor fiscale, bazându-se în mare parte pe intermediarii financiari; subliniază că instituțiile și băncile internaționale și regionale implicate în finanțarea pentru dezvoltare au un rol foarte important în ceea ce privește finanțarea responsabilă și că cooperarea ar trebui direcționată înspre consolidarea bunei guvernanțe și a structurilor de stat, pentru a permite utilizarea responsabilă și controlabilă a veniturilor publice în țările ACP; în special, consideră că Instituțiile de Finanțare a Dezvoltării ar trebui să investească doar în societăți și fonduri care sunt dispuse să își divulge public beneficiarii efectivi și să își raporteze conturile financiare pentru fiecare țară în parte;

| 14. | invită UE să își asume un rol mai activ în furnizarea de asistență financiară și tehnică în țările în curs de dezvoltare pentru a face față noilor standarde mondiale pentru combaterea evaziunii fiscale, inclusiv în schimbul automat de informații; |
| --- | --- |

14.

invită UE să își asume un rol mai activ în furnizarea de asistență financiară și tehnică în țările în curs de dezvoltare pentru a face față noilor standarde mondiale pentru combaterea evaziunii fiscale, inclusiv în schimbul automat de informații;

| 15. | solicită UE să facă uz deplin de Convenția-model a OCDE pentru evitarea dublei impuneri, inclusiv de o dispoziție opțională privind asistența pentru colectarea impozitelor, care poate fi inclusă în convenții bilaterale în cazurile în care fiecare țară este de acord să ajute la colectarea impozitelor percepute de către cealaltă țară; |
| --- | --- |

15.

solicită UE să facă uz deplin de Convenția-model a OCDE pentru evitarea dublei impuneri, inclusiv de o dispoziție opțională privind asistența pentru colectarea impozitelor, care poate fi inclusă în convenții bilaterale în cazurile în care fiecare țară este de acord să ajute la colectarea impozitelor percepute de către cealaltă țară;

| 16. | insistă asupra necesității de a combate, prin intermediul cooperării și al schimburilor de informații, erodarea bazei de impozitare și transferul profiturilor către jurisdicții fiscale necooperante și către bănci, inclusiv către băncile din țările dezvoltate, ce recurg la practica secretului bancar; îndeamnă, în plus, toate statele și jurisdicțiile care nu au făcut încă acest lucru să adere la standardele globale comune pentru schimbul automat de informații privind conturile financiare; |
| --- | --- |

16.

insistă asupra necesității de a combate, prin intermediul cooperării și al schimburilor de informații, erodarea bazei de impozitare și transferul profiturilor către jurisdicții fiscale necooperante și către bănci, inclusiv către băncile din țările dezvoltate, ce recurg la practica secretului bancar; îndeamnă, în plus, toate statele și jurisdicțiile care nu au făcut încă acest lucru să adere la standardele globale comune pentru schimbul automat de informații privind conturile financiare;

| 17. | solicită să fie făcute publice informațiile cu privire la beneficiarii reali ai tuturor structurilor corporatiste, inclusiv trusturi, fundații și societăți-fantomă, și își reiterează apelul pentru raportarea publică pentru fiecare țară în parte a întreprinderilor multinaționale pentru a pune capăt eroziunii bazei de impozitare și transferurilor de profituri, după modelele G20 și OCDE; susține că profiturile realizate de întreprinderile multinaționale ar trebui impozitate în țara în care au fost generate; consideră că și stimulentele fiscale ar trebui să fie făcute publice; |
| --- | --- |

17.

solicită să fie făcute publice informațiile cu privire la beneficiarii reali ai tuturor structurilor corporatiste, inclusiv trusturi, fundații și societăți-fantomă, și își reiterează apelul pentru raportarea publică pentru fiecare țară în parte a întreprinderilor multinaționale pentru a pune capăt eroziunii bazei de impozitare și transferurilor de profituri, după modelele G20 și OCDE; susține că profiturile realizate de întreprinderile multinaționale ar trebui impozitate în țara în care au fost generate; consideră că și stimulentele fiscale ar trebui să fie făcute publice;

| 18. | reamintește faptul că cooperarea și schimburile de informații dintre diferite servicii de informații sunt esențiale și, prin urmare, solicită consolidarea cooperării regionale pentru elaborarea unui model comun de acord privind schimbul de informații fiscale, pentru a se preveni abuzurile; |
| --- | --- |

18.

reamintește faptul că cooperarea și schimburile de informații dintre diferite servicii de informații sunt esențiale și, prin urmare, solicită consolidarea cooperării regionale pentru elaborarea unui model comun de acord privind schimbul de informații fiscale, pentru a se preveni abuzurile;

| 19. | recunoaște că multe state ACP, în conformitate cu strategiile lor de dezvoltare și de diversificare economică și cu scopul de a valorifica în mod legitim oportunitățile generate de globalizare, și-au dezvoltat sectorul de servicii financiare sau îl dezvoltă în prezent, în ciuda numeroaselor constrângeri, și se angajează să asigure respectarea deplină a normelor și a standardelor internaționale; |
| --- | --- |

19.

recunoaște că multe state ACP, în conformitate cu strategiile lor de dezvoltare și de diversificare economică și cu scopul de a valorifica în mod legitim oportunitățile generate de globalizare, și-au dezvoltat sectorul de servicii financiare sau îl dezvoltă în prezent, în ciuda numeroaselor constrângeri, și se angajează să asigure respectarea deplină a normelor și a standardelor internaționale;

| 20. | îndeamnă centrele financiare, inclusiv centrele financiare offshore ale căror practici au un nivel ridicat de confidențialitate demonstrat, să coopereze în combaterea globală a FFI și să respecte standardele de transparență convenite la nivel mondial și consideră că ar trebui să se aibă în vedere sancțiuni în caz de necooperare, în urma epuizării tuturor oportunităților de dialog și consultare cu statele și jurisdicțiile în cauză și pe baza unor criterii bine definite și acceptabile pe plan internațional; |
| --- | --- |

20.

îndeamnă centrele financiare, inclusiv centrele financiare offshore ale căror practici au un nivel ridicat de confidențialitate demonstrat, să coopereze în combaterea globală a FFI și să respecte standardele de transparență convenite la nivel mondial și consideră că ar trebui să se aibă în vedere sancțiuni în caz de necooperare, în urma epuizării tuturor oportunităților de dialog și consultare cu statele și jurisdicțiile în cauză și pe baza unor criterii bine definite și acceptabile pe plan internațional;

| 21. | invită toate statele ACP și statele membre ale UE să asigure accesul public la informații despre bugetele autorităților de stat și locale, ca mijloc de a preveni devierea fondurilor publice prin intermediul FFI; |
| --- | --- |

21.

invită toate statele ACP și statele membre ale UE să asigure accesul public la informații despre bugetele autorităților de stat și locale, ca mijloc de a preveni devierea fondurilor publice prin intermediul FFI;

| 22. | invită toate țările ACP să utilizeze un mecanism de evaluare inter pares, care să includă combaterea fluxurilor financiare ilegale; |
| --- | --- |

22.

invită toate țările ACP să utilizeze un mecanism de evaluare inter pares, care să includă combaterea fluxurilor financiare ilegale;

| 23. | reamintește faptul că impozitarea este o sursă de venituri fiabilă pentru țările în curs de dezvoltare, deoarece regimurile fiscale eficiente și transparente asigură o finanțare vitală care garantează accesul la servicii publice de bază și reduce inegalitățile sociale; |
| --- | --- |

23.

reamintește faptul că impozitarea este o sursă de venituri fiabilă pentru țările în curs de dezvoltare, deoarece regimurile fiscale eficiente și transparente asigură o finanțare vitală care garantează accesul la servicii publice de bază și reduce inegalitățile sociale;

| 24. | încredințează copreședinților sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului de miniștri ACP-UE, Parlamentului European, Comisiei Europene, Consiliului European, Uniunii Africane, Parlamentului Panafrican, parlamentelor regionale și naționale, organizațiilor regionale ale țărilor ACP, precum și BEI. |
| --- | --- |

24.

încredințează copreședinților sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului de miniștri ACP-UE, Parlamentului European, Comisiei Europene, Consiliului European, Uniunii Africane, Parlamentului Panafrican, parlamentelor regionale și naționale, organizațiilor regionale ale țărilor ACP, precum și BEI.

REZOLUȚIE (1)

referitoare la provocările pentru agricultura familială și producția agricolă la scară redusă în statele ACP

Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE,

| — | reunită la Nairobi (Kenya) în perioada 19-21 decembrie 2016, |
| --- | --- |

—

reunită la Nairobi (Kenya) în perioada 19-21 decembrie 2016,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 28 iunie 2007 privind reducerea sărăciei în rândul micilor agricultori din țările ACP și Rezoluția sa din 27 noiembrie 2013 referitoare la impactul social și de mediu al păstoritului în țările ACP, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 28 iunie 2007 privind reducerea sărăciei în rândul micilor agricultori din țările ACP și Rezoluția sa din 27 noiembrie 2013 referitoare la impactul social și de mediu al păstoritului în țările ACP,

| — | având în vedere Acordul de parteneriat între membrii grupului statelor din Africa, Caraibe și Pacific, pe de o parte, și Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de altă parte, semnat la Cotonou la 23 iunie 2000 (Acordul de la Cotonou), astfel cum a fost modificat în 2005 și 2010, și în special articolele 23 și 34 din acesta (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de parteneriat între membrii grupului statelor din Africa, Caraibe și Pacific, pe de o parte, și Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de altă parte, semnat la Cotonou la 23 iunie 2000 (Acordul de la Cotonou), astfel cum a fost modificat în 2005 și 2010, și în special articolele 23 și 34 din acesta (2),

| — | având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 27 septembrie 2011 referitoare la un cadru de politică al UE în vederea sprijinirii țărilor în curs de dezvoltare în eforturile acestora de a răspunde provocărilor pe care le ridică securitatea alimentară (3), Rezoluția Parlamentului European din 11 decembrie 2013 referitoare la abordarea UE în materie de reziliență și reducerea riscului de dezastre în țările în curs de dezvoltare: să învățăm din crizele în domeniul securității alimentare (4), Rezoluția Parlamentului European din 13 martie 2014 referitoare la rolul drepturilor de proprietate, al regimului proprietății și al creării de bogăție în eradicarea sărăciei și în promovarea dezvoltării durabile în țările în curs de dezvoltare (5), Rezoluția Parlamentului European din 12 martie 2015 referitoare la Tanzania, în special problema acaparării terenurilor (6), și Rezoluția Parlamentului European din 7 iunie 2016 referitoare la Noua alianță pentru securitate alimentară și nutriție (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 27 septembrie 2011 referitoare la un cadru de politică al UE în vederea sprijinirii țărilor în curs de dezvoltare în eforturile acestora de a răspunde provocărilor pe care le ridică securitatea alimentară (3), Rezoluția Parlamentului European din 11 decembrie 2013 referitoare la abordarea UE în materie de reziliență și reducerea riscului de dezastre în țările în curs de dezvoltare: să învățăm din crizele în domeniul securității alimentare (4), Rezoluția Parlamentului European din 13 martie 2014 referitoare la rolul drepturilor de proprietate, al regimului proprietății și al creării de bogăție în eradicarea sărăciei și în promovarea dezvoltării durabile în țările în curs de dezvoltare (5), Rezoluția Parlamentului European din 12 martie 2015 referitoare la Tanzania, în special problema acaparării terenurilor (6), și Rezoluția Parlamentului European din 7 iunie 2016 referitoare la Noua alianță pentru securitate alimentară și nutriție (7),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei către Consiliu și Parlamentul European intitulată „Un cadru de politică al UE în vederea sprijinirii țărilor în curs de dezvoltare în eforturile acestora de a răspunde provocărilor pe care le ridică securitatea alimentară”, adoptată la 31 martie 2010 (8), precum și Concluziile Consiliului privind cadrul de politică adoptate la 10 mai 2010 (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei către Consiliu și Parlamentul European intitulată „Un cadru de politică al UE în vederea sprijinirii țărilor în curs de dezvoltare în eforturile acestora de a răspunde provocărilor pe care le ridică securitatea alimentară”, adoptată la 31 martie 2010 (8), precum și Concluziile Consiliului privind cadrul de politică adoptate la 10 mai 2010 (9),

| — | având în vedere Concluziile Consiliului din 28 mai 2013 privind securitatea alimentară și nutrițională în cadrul asistenței externe (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului din 28 mai 2013 privind securitatea alimentară și nutrițională în cadrul asistenței externe (10),

| — | având în vedere Planul de acțiune al Comisiei privind nutriția din 3 iulie 2014 (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere Planul de acțiune al Comisiei privind nutriția din 3 iulie 2014 (11),

| — | având în vedere summitul Organizației Națiunilor Unite privind dezvoltarea sustenabilă și documentul final adoptat de Adunarea Generală la 25 septembrie 2015, intitulat „Transformarea lumii în care trăim: Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă” și, mai ales, obiectivul nr. 2 din obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD) stabilite în acesta, și anume de a eradica foametea, de a garanta siguranța alimentară și îmbunătățirea nutriției și de a promova agricultura durabilă (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere summitul Organizației Națiunilor Unite privind dezvoltarea sustenabilă și documentul final adoptat de Adunarea Generală la 25 septembrie 2015, intitulat „Transformarea lumii în care trăim: Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă” și, mai ales, obiectivul nr. 2 din obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD) stabilite în acesta, și anume de a eradica foametea, de a garanta siguranța alimentară și îmbunătățirea nutriției și de a promova agricultura durabilă (12),

| — | având în vedere Acordul de la Paris al părților la Convenția Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice, adoptat la 12 decembrie 2015 (13), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de la Paris al părților la Convenția Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice, adoptat la 12 decembrie 2015 (13),

| — | având în vedere Programul general pentru dezvoltarea agriculturii în Africa (PGDAA) stabilit de Uniunea Africană în 2002 (14), |
| --- | --- |

—

având în vedere Programul general pentru dezvoltarea agriculturii în Africa (PGDAA) stabilit de Uniunea Africană în 2002 (14),

| — | având în vedere summitul șefilor de stat din Uniunea Africană de la Maputo (Mozambic), din 2003, în cadrul căruia guvernele țărilor din Uniunea Africană au stabilit să investească peste 10 % din alocările lor bugetare naționale în sectorul agricol (15), |
| --- | --- |

—

având în vedere summitul șefilor de stat din Uniunea Africană de la Maputo (Mozambic), din 2003, în cadrul căruia guvernele țărilor din Uniunea Africană au stabilit să investească peste 10 % din alocările lor bugetare naționale în sectorul agricol (15),

| — | având în vedere Pactul internațional al ONU privind drepturile economice, sociale și culturale, adoptat la 16 decembrie 1966, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul internațional al ONU privind drepturile economice, sociale și culturale, adoptat la 16 decembrie 1966,

| — | având în vedere faptul că anul 2014 a fost proclamat de către ONU drept „Anul internațional al agriculturii familiale” (16), |
| --- | --- |

—

având în vedere faptul că anul 2014 a fost proclamat de către ONU drept „Anul internațional al agriculturii familiale” (16),

| — | având în vedere documentul Uniunii Africane intitulat „Cadrul de politică privind păstoritul în Africa: asigurarea, protejarea și îmbunătățirea vieții, a subzistenței și a drepturilor comunităților păstorești”, adoptat de Conferința miniștrilor agriculturii din țările africane în octombrie 2010 și aprobat de cea de a 18-a sesiune ordinară a Consiliului executiv organizată la Addis Abeba (Etiopia) în ianuarie 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul Uniunii Africane intitulat „Cadrul de politică privind păstoritul în Africa: asigurarea, protejarea și îmbunătățirea vieții, a subzistenței și a drepturilor comunităților păstorești”, adoptat de Conferința miniștrilor agriculturii din țările africane în octombrie 2010 și aprobat de cea de a 18-a sesiune ordinară a Consiliului executiv organizată la Addis Abeba (Etiopia) în ianuarie 2011,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe referitor la răspunderea întreprinderilor pentru încălcări grave ale drepturilor omului în țări terțe (17), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe referitor la răspunderea întreprinderilor pentru încălcări grave ale drepturilor omului în țări terțe (17),

| — | având în vedere Adunarea șefilor de stat și de guvern din Uniunea Africană din 2 iulie 2012, în cadrul căreia anul 2014 a fost desemnat „Anul agriculturii și al securității alimentare în Africa” (18), cu ocazia împlinirii a zece ani de la adoptarea PGDAA, |
| --- | --- |

—

având în vedere Adunarea șefilor de stat și de guvern din Uniunea Africană din 2 iulie 2012, în cadrul căreia anul 2014 a fost desemnat „Anul agriculturii și al securității alimentare în Africa” (18), cu ocazia împlinirii a zece ani de la adoptarea PGDAA,

| — | având în vedere Pactul privind politica alimentară urbană adoptat la Milano la 15 octombrie 2015, propus de consiliul local din Milano și semnat de 113 orașe din lume, care a fost transmis Secretarului General al ONU, Ban Ki-Moon, și care ilustrează rolul central al orașelor în elaborarea politicilor alimentare durabile, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul privind politica alimentară urbană adoptat la Milano la 15 octombrie 2015, propus de consiliul local din Milano și semnat de 113 orașe din lume, care a fost transmis Secretarului General al ONU, Ban Ki-Moon, și care ilustrează rolul central al orașelor în elaborarea politicilor alimentare durabile,

| — | având în vedere declarația privind „Accelerarea creșterii și a transformării agricole în vederea obținerii prosperității comune și a îmbunătățirii mijloacelor de subzistență”, adoptată la 27 iunie 2014 de summitul șefilor de stat din Uniunea Africană de la Malabo (Guineea Ecuatorială), în cadrul căruia guvernele din Uniunea Africană și-au asumat din nou angajamentul de a aloca agriculturii cel puțin 10 % din cheltuielile publice (19), |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația privind „Accelerarea creșterii și a transformării agricole în vederea obținerii prosperității comune și a îmbunătățirii mijloacelor de subzistență”, adoptată la 27 iunie 2014 de summitul șefilor de stat din Uniunea Africană de la Malabo (Guineea Ecuatorială), în cadrul căruia guvernele din Uniunea Africană și-au asumat din nou angajamentul de a aloca agriculturii cel puțin 10 % din cheltuielile publice (19),

| — | având în vedere Inițiativa pentru securitatea alimentară de la Aquila adoptată de G8 în 2009 (20), |
| --- | --- |

—

având în vedere Inițiativa pentru securitatea alimentară de la Aquila adoptată de G8 în 2009 (20),

| — | având în vedere Cadrul și orientările privind politica terenurilor în Africa, adoptat de Conferința comună a miniștrilor agriculturii, solului și creșterii animalelor din aprilie 2009, de la Addis Abeba (Etiopia) (21), precum și declarația privind problemele și provocările legate de terenurile din Africa (22), adoptată de șefii de stat din Uniunea Africană la summitul organizat la Sirte (Libia) în iulie 2009, în care se solicită punerea efectivă în aplicare a Cadrului și a orientărilor privind politica terenurilor în Africa, |
| --- | --- |

—

având în vedere Cadrul și orientările privind politica terenurilor în Africa, adoptat de Conferința comună a miniștrilor agriculturii, solului și creșterii animalelor din aprilie 2009, de la Addis Abeba (Etiopia) (21), precum și declarația privind problemele și provocările legate de terenurile din Africa (22), adoptată de șefii de stat din Uniunea Africană la summitul organizat la Sirte (Libia) în iulie 2009, în care se solicită punerea efectivă în aplicare a Cadrului și a orientărilor privind politica terenurilor în Africa,

| — | având în vedere Principiile directoare privind investițiile bazate pe terenuri realizate la scară largă în Africa, adoptate de Conferința comună a miniștrilor agriculturii, dezvoltării rurale, pescuitului și acvaculturii, organizată la Addis Abeba (Etiopia) în perioada 1-2 mai 2014, |
| --- | --- |

—

având în vedere Principiile directoare privind investițiile bazate pe terenuri realizate la scară largă în Africa, adoptate de Conferința comună a miniștrilor agriculturii, dezvoltării rurale, pescuitului și acvaculturii, organizată la Addis Abeba (Etiopia) în perioada 1-2 mai 2014,

| — | având în vedere orientările facultative ale Organizației Națiunilor Unite pentru Alimentație și Agricultură (FAO) privind sprijinirea realizării treptate a dreptului la o alimentație adecvată în contextul securității alimentare naționale din 2004 (23), |
| --- | --- |

—

având în vedere orientările facultative ale Organizației Națiunilor Unite pentru Alimentație și Agricultură (FAO) privind sprijinirea realizării treptate a dreptului la o alimentație adecvată în contextul securității alimentare naționale din 2004 (23),

| — | având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice din 1966, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice din 1966,

| — | având în vedere Convenția privind eliminarea tuturor formelor de discriminare împotriva femeilor (CEDAW) din 1979 (24), |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția privind eliminarea tuturor formelor de discriminare împotriva femeilor (CEDAW) din 1979 (24),

| — | având în vedere Carta africană a drepturilor omului și popoarelor din 1987 (25), |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta africană a drepturilor omului și popoarelor din 1987 (25),

| — | având în vedere Declarația Națiunilor Unite privind drepturile popoarelor indigene din 2007 (26), |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația Națiunilor Unite privind drepturile popoarelor indigene din 2007 (26),

| — | având în vedere Principiile și orientările de bază privind evacuările și strămutările datorate dezvoltării adoptate de ONU în 2007 (27), |
| --- | --- |

—

având în vedere Principiile și orientările de bază privind evacuările și strămutările datorate dezvoltării adoptate de ONU în 2007 (27),

| — | având în vedere Principiile directoare privind afacerile și drepturile omului adoptate de Consiliul pentru Drepturile Omului al ONU în 2001 (28) și Orientările OCDE privind întreprinderile multinaționale, actualizate în 2011 (29), |
| --- | --- |

—

având în vedere Principiile directoare privind afacerile și drepturile omului adoptate de Consiliul pentru Drepturile Omului al ONU în 2001 (28) și Orientările OCDE privind întreprinderile multinaționale, actualizate în 2011 (29),

| — | având în vedere Parteneriatul pentru eficacitatea cooperării pentru dezvoltare încheiat la Busan în 2011 (30), |
| --- | --- |

—

având în vedere Parteneriatul pentru eficacitatea cooperării pentru dezvoltare încheiat la Busan în 2011 (30),

| — | având în vedere Orientările voluntare pentru guvernanța responsabilă a proprietății funciare, a pescuitului și a pădurilor (VGGT) din 2012 (31), |
| --- | --- |

—

având în vedere Orientările voluntare pentru guvernanța responsabilă a proprietății funciare, a pescuitului și a pădurilor (VGGT) din 2012 (31),

| — | având în vedere Convenția internațională pentru protecția noilor soiuri de plante (Convenția UPOV) din 1991 (32), |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția internațională pentru protecția noilor soiuri de plante (Convenția UPOV) din 1991 (32),

| — | având în vedere Principiile de la Maastricht privind obligațiile extrateritoriale ale statelor în domeniul drepturilor economice, sociale și culturale, |
| --- | --- |

—

având în vedere Principiile de la Maastricht privind obligațiile extrateritoriale ale statelor în domeniul drepturilor economice, sociale și culturale,

| — | având în vedere Tratatul internațional privind resursele fitogenetice pentru alimentație și agricultură din 2001 (33), |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul internațional privind resursele fitogenetice pentru alimentație și agricultură din 2001 (33),

| — | având în vedere Convenția privind diversitatea biologică din 1992, Protocolul de la Cartagena privind biosecuritatea din 2000 și Protocolul de la Nagoya privind accesul la resursele genetice și împărțirea corectă și echitabilă a beneficiilor care rezultă din utilizarea acestora din 2010 (34), |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția privind diversitatea biologică din 1992, Protocolul de la Cartagena privind biosecuritatea din 2000 și Protocolul de la Nagoya privind accesul la resursele genetice și împărțirea corectă și echitabilă a beneficiilor care rezultă din utilizarea acestora din 2010 (34),

| — | având în vedere articolul 18 alineatul (1) din Regulamentul de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 18 alineatul (1) din Regulamentul de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri sociale și mediu (ACP-EU/xxx.xxx vxx-xx), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri sociale și mediu (ACP-EU/xxx.xxx vxx-xx),

| A. | întrucât micii producători, și în special populațiile indigene, agricultorii din exploatațiile familiale, femeile, păstorii și pescarii nu beneficiază de obicei de recunoașterea drepturilor lor funciare, ceea ce îi face vulnerabili la efectuarea unor tranzacții funciare inadecvate, la expropriere fără exprimarea consimțământului sau fără primirea unei compensații echitabile; |
| --- | --- |

A.

întrucât micii producători, și în special populațiile indigene, agricultorii din exploatațiile familiale, femeile, păstorii și pescarii nu beneficiază de obicei de recunoașterea drepturilor lor funciare, ceea ce îi face vulnerabili la efectuarea unor tranzacții funciare inadecvate, la expropriere fără exprimarea consimțământului sau fără primirea unei compensații echitabile;

| B. | întrucât dezavantajele acaparării terenurilor sunt mai mari decât avantajele; întrucât așezările au fost arse și distruse pentru a face loc dezvoltatorilor, iar siturile de strămutare disponibile sunt situate adesea la distanțe mari de zonele comerciale centrale, agricultorii fiind astfel obligați să locuiască departe de principala lor sursă de venit; |
| --- | --- |

B.

întrucât dezavantajele acaparării terenurilor sunt mai mari decât avantajele; întrucât așezările au fost arse și distruse pentru a face loc dezvoltatorilor, iar siturile de strămutare disponibile sunt situate adesea la distanțe mari de zonele comerciale centrale, agricultorii fiind astfel obligați să locuiască departe de principala lor sursă de venit;

| C. | întrucât alocarea directă și investițiile private în agricultura la scară redusă au scăzut în ultimii treizeci de ani în țările ACP, și întrucât, în același timp, creșterea dependenței țărilor cu venituri mici de importurile de alimente a crescut, sporind vulnerabilitatea acestora la variațiile prețurilor de pe piețele internaționale; |
| --- | --- |

C.

întrucât alocarea directă și investițiile private în agricultura la scară redusă au scăzut în ultimii treizeci de ani în țările ACP, și întrucât, în același timp, creșterea dependenței țărilor cu venituri mici de importurile de alimente a crescut, sporind vulnerabilitatea acestora la variațiile prețurilor de pe piețele internaționale;

| D. | întrucât creșterea productivității și a veniturilor agricole ale micilor producători este deosebit de importantă pentru combaterea sărăciei în țările ACP, contribuind la securitatea alimentară și a locurilor de muncă și limitând încălcarea drepturilor funciare; |
| --- | --- |

D.

întrucât creșterea productivității și a veniturilor agricole ale micilor producători este deosebit de importantă pentru combaterea sărăciei în țările ACP, contribuind la securitatea alimentară și a locurilor de muncă și limitând încălcarea drepturilor funciare;

| E. | întrucât parteneriatele public-private de anvergură creează poziții dominante pentru marile întreprinderi agricole din agricultura țărilor ACP care exclud întreprinderile de la nivel local; |
| --- | --- |

E.

întrucât parteneriatele public-private de anvergură creează poziții dominante pentru marile întreprinderi agricole din agricultura țărilor ACP care exclud întreprinderile de la nivel local;

| F. | întrucât Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă, cât și Acordul de la Paris privind schimbările climatice din decembrie 2015 subliniază importanța dezvoltării unui model de agricultură care să consolideze reziliența și să creeze sisteme alimentare durabile; |
| --- | --- |

F.

întrucât Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă, cât și Acordul de la Paris privind schimbările climatice din decembrie 2015 subliniază importanța dezvoltării unui model de agricultură care să consolideze reziliența și să creeze sisteme alimentare durabile;

| G. | întrucât criza alimentară din 2008 a condus la recunoașterea universală a necesității de a sprijini producția alimentară realizată de către micii producători pentru piețele interne; |
| --- | --- |

G.

întrucât criza alimentară din 2008 a condus la recunoașterea universală a necesității de a sprijini producția alimentară realizată de către micii producători pentru piețele interne;

| H. | întrucât lansarea programelor de ajustare structurală de la începutul anilor 1980 a dezvoltat o agricultură bazată pe exporturi, axată pe creșterea producției de recolte pentru piețele globale; întrucât această opțiune a favorizat formele de producție la scară mare, puternic capitalizate și mecanizate, în timp ce, prin comparație, agricultura la scară mică a fost neglijată; |
| --- | --- |

H.

întrucât lansarea programelor de ajustare structurală de la începutul anilor 1980 a dezvoltat o agricultură bazată pe exporturi, axată pe creșterea producției de recolte pentru piețele globale; întrucât această opțiune a favorizat formele de producție la scară mare, puternic capitalizate și mecanizate, în timp ce, prin comparație, agricultura la scară mică a fost neglijată;

| I. | întrucât piețele internaționale vor fi mai volatile în viitor; întrucât țările nu ar trebui să își asume riscul de a depinde excesiv de importuri, ci ar trebui mai curând să investească în producția internă de alimente pentru a-și consolida rezistența; |
| --- | --- |

I.

întrucât piețele internaționale vor fi mai volatile în viitor; întrucât țările nu ar trebui să își asume riscul de a depinde excesiv de importuri, ci ar trebui mai curând să investească în producția internă de alimente pentru a-și consolida rezistența;

| J. | întrucât așa-numiții „poli ai creșterii” vizează atragerea investitorilor internaționali prin punerea la dispoziția unor întreprinderi private mari a terenurilor și întrucât acest lucru nu trebuie făcut în detrimentul agriculturii familiale; |
| --- | --- |

J.

întrucât așa-numiții „poli ai creșterii” vizează atragerea investitorilor internaționali prin punerea la dispoziția unor întreprinderi private mari a terenurilor și întrucât acest lucru nu trebuie făcut în detrimentul agriculturii familiale;

| K. | întrucât, în Africa, 90 % din mijloacele de subzistență agricolă se bazează pe dreptul agricultorilor de a produce semințe, de a realiza schimburi cu acestea și de a le vinde în mod liber și întrucât diversitatea semințelor este esențială pentru consolidarea rezistenței agriculturii la schimbările climatice; |
| --- | --- |

K.

întrucât, în Africa, 90 % din mijloacele de subzistență agricolă se bazează pe dreptul agricultorilor de a produce semințe, de a realiza schimburi cu acestea și de a le vinde în mod liber și întrucât diversitatea semințelor este esențială pentru consolidarea rezistenței agriculturii la schimbările climatice;

| L. | întrucât agricultorii din exploatațiile familiale și micii producători și-au demonstrat capacitatea de a furniza produse diversificate, inclusiv în domeniul creșterii animalelor și al pescuitului, și de a crește în mod durabil producția alimentară prin utilizarea de practici agro-ecologice; |
| --- | --- |

L.

întrucât agricultorii din exploatațiile familiale și micii producători și-au demonstrat capacitatea de a furniza produse diversificate, inclusiv în domeniul creșterii animalelor și al pescuitului, și de a crește în mod durabil producția alimentară prin utilizarea de practici agro-ecologice;

| M. | întrucât monoculturile pot crește dependența față de îngrășămintele chimice și de pesticide și pot duce la degradarea solului și contribui la schimbările climatice; |
| --- | --- |

M.

întrucât monoculturile pot crește dependența față de îngrășămintele chimice și de pesticide și pot duce la degradarea solului și contribui la schimbările climatice;

| N. | întrucât agricultura la scară mare în Africa reprezintă cel puțin 14 % din emisiile totale anuale de gaze cu efect de seră, cauzate în mare de utilizarea îngrășământului pe bază de azot, ceea ce clasează continentul african pe locul al treilea în ceea ce privește emisiile de gaze cu efect de seră începând cu anul 2000 (35); |
| --- | --- |

N.

întrucât agricultura la scară mare în Africa reprezintă cel puțin 14 % din emisiile totale anuale de gaze cu efect de seră, cauzate în mare de utilizarea îngrășământului pe bază de azot, ceea ce clasează continentul african pe locul al treilea în ceea ce privește emisiile de gaze cu efect de seră începând cu anul 2000 (35);

| O. | întrucât dimensiunea de gen și formarea sunt elemente importante ale investițiilor în agricultură în țările ACP; întrucât emanciparea femeilor în agricultura la scară redusă în calitate de factori activi și competenți ai schimbării este esențială pentru dezvoltarea economică a sectorului; întrucât femeile din mediul rural au fost mult timp discriminate în ceea ce privește accesul la diferite resurse productive, cum ar fi pământul, creditele, mijloacele de producție și serviciile; |
| --- | --- |

O.

întrucât dimensiunea de gen și formarea sunt elemente importante ale investițiilor în agricultură în țările ACP; întrucât emanciparea femeilor în agricultura la scară redusă în calitate de factori activi și competenți ai schimbării este esențială pentru dezvoltarea economică a sectorului; întrucât femeile din mediul rural au fost mult timp discriminate în ceea ce privește accesul la diferite resurse productive, cum ar fi pământul, creditele, mijloacele de producție și serviciile;

| P. | întrucât, potrivit estimărilor FAO, la nivel mondial s-a pierdut aproximativ 75 % din diversitatea genetică a plantelor; întrucât eroziunea genetică pe scară largă ne crește vulnerabilitatea față de schimbările climatice și față de apariția unor noi dăunători și boli; |
| --- | --- |

P.

întrucât, potrivit estimărilor FAO, la nivel mondial s-a pierdut aproximativ 75 % din diversitatea genetică a plantelor; întrucât eroziunea genetică pe scară largă ne crește vulnerabilitatea față de schimbările climatice și față de apariția unor noi dăunători și boli;

| Q. | întrucât controlul, proprietatea și accesibilitatea semințelor sunt esențiale pentru a asigura rezistența fermierilor săraci în ceea ce privește securitatea alimentară; |
| --- | --- |

Q.

întrucât controlul, proprietatea și accesibilitatea semințelor sunt esențiale pentru a asigura rezistența fermierilor săraci în ceea ce privește securitatea alimentară;

| R. | întrucât exploatațiile agricole familiale ating adesea o productivitate mai mare decât cea a exploatațiilor mai mari și folosesc mai multă forță de muncă per hectar decât exploatațiile mai mari; |
| --- | --- |

R.

întrucât exploatațiile agricole familiale ating adesea o productivitate mai mare decât cea a exploatațiilor mai mari și folosesc mai multă forță de muncă per hectar decât exploatațiile mai mari;

| S. | întrucât în Africa accesul la apă pentru agricultori este o problemă majoră; întrucât sprijinirea sistemelor de irigații ale micilor producători prin finanțare și asistență tehnică ar putea îmbunătăți în mod semnificativ productivitatea și veniturile acestora, deoarece accesul la apă oferă o oportunitate pentru dezvoltarea locală; |
| --- | --- |

S.

întrucât în Africa accesul la apă pentru agricultori este o problemă majoră; întrucât sprijinirea sistemelor de irigații ale micilor producători prin finanțare și asistență tehnică ar putea îmbunătăți în mod semnificativ productivitatea și veniturile acestora, deoarece accesul la apă oferă o oportunitate pentru dezvoltarea locală;

| T. | întrucât numeroși mici agricultori și comunități rurale folosesc practici tradiționale și continuă să își completeze rația de proteine hrănindu-se cu animale capturate în sălbăticie (bushmeat – „carne de vânat”); întrucât această practică se dovedește tot mai puțin durabilă; |
| --- | --- |

T.

întrucât numeroși mici agricultori și comunități rurale folosesc practici tradiționale și continuă să își completeze rația de proteine hrănindu-se cu animale capturate în sălbăticie (bushmeat – „carne de vânat”); întrucât această practică se dovedește tot mai puțin durabilă;

| U. | întrucât exploatațiile agricole familiale și micii producători afectează dezvoltarea economică, politică și socioculturală a țărilor în curs de dezvoltare, ceea ce va avea un impact direct asupra procesului de consolidare a structurilor statului; întrucât eșecul procesului de consolidare a structurilor statului ar putea da naștere la instabilitate politică, tulburări sociale, nedreptate și stagnare socioculturală care duc la state eșuate; |
| --- | --- |

U.

întrucât exploatațiile agricole familiale și micii producători afectează dezvoltarea economică, politică și socioculturală a țărilor în curs de dezvoltare, ceea ce va avea un impact direct asupra procesului de consolidare a structurilor statului; întrucât eșecul procesului de consolidare a structurilor statului ar putea da naștere la instabilitate politică, tulburări sociale, nedreptate și stagnare socioculturală care duc la state eșuate;

| V. | întrucât exploatațiile agricole familiale reprezintă un factor important de solidaritate între generații și de responsabilitate socială și față de mediu, promovând astfel o dezvoltare durabilă chiar și în regiunile cele mai sărace; |
| --- | --- |

V.

întrucât exploatațiile agricole familiale reprezintă un factor important de solidaritate între generații și de responsabilitate socială și față de mediu, promovând astfel o dezvoltare durabilă chiar și în regiunile cele mai sărace;

| W. | întrucât populația mondială, care se ridică la aproximativ 7,2 miliarde de oameni, trăiește de pe urma sistemelor de producție agricolă reprezentate de peste 570 de milioane de exploatații agricole din toată lumea; întrucât agricultura la scară redusă reprezintă majoritatea sistemelor de exploatare agricolă la nivel mondial; întrucât, la nivel mondial, 73 % din agricultori dispun de mai puțin de 1 ha de teren și întrucât 85 % dispun de mai puțin de 2 ha; întrucât micii producători contribuie la o mare parte din producția agricolă în țările în curs de dezvoltare și joacă un rol fundamental în asigurarea securității alimentare, a creșterii economice, a generării de locuri de muncă și a combaterii sărăciei; |
| --- | --- |

W.

întrucât populația mondială, care se ridică la aproximativ 7,2 miliarde de oameni, trăiește de pe urma sistemelor de producție agricolă reprezentate de peste 570 de milioane de exploatații agricole din toată lumea; întrucât agricultura la scară redusă reprezintă majoritatea sistemelor de exploatare agricolă la nivel mondial; întrucât, la nivel mondial, 73 % din agricultori dispun de mai puțin de 1 ha de teren și întrucât 85 % dispun de mai puțin de 2 ha; întrucât micii producători contribuie la o mare parte din producția agricolă în țările în curs de dezvoltare și joacă un rol fundamental în asigurarea securității alimentare, a creșterii economice, a generării de locuri de muncă și a combaterii sărăciei;

| X. | întrucât absența unor politici adaptate realităților din fiecare țară ACP, care să asigure sprijin pentru agricultorii din exploatațiile familiale și pentru micii producători cu scopul de a dezvolta autonomia și practici de producție durabile, se adaugă provocărilor diverse și complexe cu care se confruntă țările ACP; |
| --- | --- |

X.

întrucât absența unor politici adaptate realităților din fiecare țară ACP, care să asigure sprijin pentru agricultorii din exploatațiile familiale și pentru micii producători cu scopul de a dezvolta autonomia și practici de producție durabile, se adaugă provocărilor diverse și complexe cu care se confruntă țările ACP;

| Y. | întrucât inovarea din sectorul agricol constituie un factor esențial pentru îmbunătățirea eficienței forței de muncă și a utilizării terenului și le dă astfel familiilor care dețin și operează exploatații agricole posibilitatea de a scăpa de sărăcie și de a atinge un nivel de prosperitate; |
| --- | --- |

Y.

întrucât inovarea din sectorul agricol constituie un factor esențial pentru îmbunătățirea eficienței forței de muncă și a utilizării terenului și le dă astfel familiilor care dețin și operează exploatații agricole posibilitatea de a scăpa de sărăcie și de a atinge un nivel de prosperitate;

| Z. | întrucât lipsa unei cercetări locale adecvate în domeniul agricol, a unor servicii de consiliere rurală și a formării, printre altele, care să ofere sprijin agricultorilor din exploatațiile familiale și micilor producători a devenit un obstacol în calea dezvoltării acestui sector; |
| --- | --- |

Z.

întrucât lipsa unei cercetări locale adecvate în domeniul agricol, a unor servicii de consiliere rurală și a formării, printre altele, care să ofere sprijin agricultorilor din exploatațiile familiale și micilor producători a devenit un obstacol în calea dezvoltării acestui sector;

| AA. | întrucât exploatațiile agricole familiale reprezintă adesea singura oportunitate oferită tinerilor de a găsi un loc de muncă și de a dobândi experiență profesională; |
| --- | --- |

AA.

întrucât exploatațiile agricole familiale reprezintă adesea singura oportunitate oferită tinerilor de a găsi un loc de muncă și de a dobândi experiență profesională;

| 1. | invită guvernele și donatorii să suspende sau să revizuiască toate politicile și proiectele care încurajează și facilitează în mod direct acapararea terenurilor sau care accentuează în mod indirect presiunea asupra terenurilor și a resurselor naturale și care poate duce la încălcări grave ale drepturilor omului; |
| --- | --- |

1.

invită guvernele și donatorii să suspende sau să revizuiască toate politicile și proiectele care încurajează și facilitează în mod direct acapararea terenurilor sau care accentuează în mod indirect presiunea asupra terenurilor și a resurselor naturale și care poate duce la încălcări grave ale drepturilor omului;

| 2. | reamintește că ODD includ obiectivul de a promova o agricultură durabilă, care ar urma să fie atins până în 2030; |
| --- | --- |

2.

reamintește că ODD includ obiectivul de a promova o agricultură durabilă, care ar urma să fie atins până în 2030;

| 3. | îndeamnă statele membre ale UE să elaboreze instrumente veritabile de dezvoltare durabilă, precum bune practici în domeniul tehnicilor de creștere, să sprijine exploatațiile agricole familiale și economiile locale din Africa subsahariană, insistând asupra faptului că agricultorii din exploatațiile familiale și micii producători produc aproximativ 80 % din hrana de la nivel mondial și furnizează aproximativ 60 % din locurile de muncă din țările ACP; subliniază faptul că veniturile din agricultura la scară redusă depind în mare măsură de recolte; |
| --- | --- |

3.

îndeamnă statele membre ale UE să elaboreze instrumente veritabile de dezvoltare durabilă, precum bune practici în domeniul tehnicilor de creștere, să sprijine exploatațiile agricole familiale și economiile locale din Africa subsahariană, insistând asupra faptului că agricultorii din exploatațiile familiale și micii producători produc aproximativ 80 % din hrana de la nivel mondial și furnizează aproximativ 60 % din locurile de muncă din țările ACP; subliniază faptul că veniturile din agricultura la scară redusă depind în mare măsură de recolte;

| 4. | invită UE, statele sale membre și țările ACP să încurajeze participarea exploatațiilor agricole familiale la programe de sprijin pentru inovare și vizând aplicarea pe scară mai largă a tehnologiilor și a practicilor actuale; ia act de faptul că dezvoltarea, adaptarea și aplicarea noilor tehnologii și a practicilor de gestionare a culturilor ar trebui să țină seama de structura specifică a exploatațiilor agricole familiale din fiecare țară, astfel cum recomandă FAO în raportul său intitulat „Situația alimentației și a agriculturii – Inovarea în domeniul agriculturii familiale”; |
| --- | --- |

4.

invită UE, statele sale membre și țările ACP să încurajeze participarea exploatațiilor agricole familiale la programe de sprijin pentru inovare și vizând aplicarea pe scară mai largă a tehnologiilor și a practicilor actuale; ia act de faptul că dezvoltarea, adaptarea și aplicarea noilor tehnologii și a practicilor de gestionare a culturilor ar trebui să țină seama de structura specifică a exploatațiilor agricole familiale din fiecare țară, astfel cum recomandă FAO în raportul său intitulat „Situația alimentației și a agriculturii – Inovarea în domeniul agriculturii familiale”;

| 5. | subliniază faptul că agricultura la scară redusă reprezintă peste 80 % din producția agricolă la nivel mondial și că joacă un rol important în securitatea alimentară, combaterea sărăciei și gestionarea durabilă a resurselor naturale; |
| --- | --- |

5.

subliniază faptul că agricultura la scară redusă reprezintă peste 80 % din producția agricolă la nivel mondial și că joacă un rol important în securitatea alimentară, combaterea sărăciei și gestionarea durabilă a resurselor naturale;

| 6. | invită țările ACP să depună mai multe eforturi pentru a-i încuraja pe tineri să sprijine agricultura familială; |
| --- | --- |

6.

invită țările ACP să depună mai multe eforturi pentru a-i încuraja pe tineri să sprijine agricultura familială;

| 7. | constată faptul că îmbătrânirea populației de agricultori, accesul limitat la protecție socială, bunuri, servicii financiare, piețe și servicii efective de informare publică, precum și slaba organizare a agricultorilor frânează puternic dezvoltarea agriculturii la scară redusă și limitează oportunitățile tinerilor de a-și găsi un loc de muncă în agricultură; |
| --- | --- |

7.

constată faptul că îmbătrânirea populației de agricultori, accesul limitat la protecție socială, bunuri, servicii financiare, piețe și servicii efective de informare publică, precum și slaba organizare a agricultorilor frânează puternic dezvoltarea agriculturii la scară redusă și limitează oportunitățile tinerilor de a-și găsi un loc de muncă în agricultură;

| 8. | reamintește faptul că, în ciuda multor constrângeri cu care se confruntă, agricultura familială și agricultura la scară redusă pot încă să joace un rol important în securitatea alimentară, creșterea economică și combaterea sărăciei și au potențialul de a crea locuri de muncă decente pentru femeile și bărbații din zonele rurale; |
| --- | --- |

8.

reamintește faptul că, în ciuda multor constrângeri cu care se confruntă, agricultura familială și agricultura la scară redusă pot încă să joace un rol important în securitatea alimentară, creșterea economică și combaterea sărăciei și au potențialul de a crea locuri de muncă decente pentru femeile și bărbații din zonele rurale;

| 9. | invită UE și statele sale membre să garanteze că investitorii europeni respectă drepturile comunităților locale și nevoile micilor exploatații agricole printr-o punere în aplicare efectivă a standardelor internaționale care reglementează investiții responsabile în agricultură, inclusiv Cadrul și orientările Uniunii Africane privind politica funciară în Africa, precum și Principiile sale directoare privind investițiile funciare la scară mare în Africa, Principiile directoare privind întreprinderile și drepturile omului și Orientările OCDE privind întreprinderile multinaționale; |
| --- | --- |

9.

invită UE și statele sale membre să garanteze că investitorii europeni respectă drepturile comunităților locale și nevoile micilor exploatații agricole printr-o punere în aplicare efectivă a standardelor internaționale care reglementează investiții responsabile în agricultură, inclusiv Cadrul și orientările Uniunii Africane privind politica funciară în Africa, precum și Principiile sale directoare privind investițiile funciare la scară mare în Africa, Principiile directoare privind întreprinderile și drepturile omului și Orientările OCDE privind întreprinderile multinaționale;

| 10. | subliniază faptul că este nevoie de sprijin nu numai pentru micii agricultori, ci și pentru întreprinderile rurale mici și mijlocii care achiziționează produse de la micii agricultori și care le furnizează bunuri; |
| --- | --- |

10.

subliniază faptul că este nevoie de sprijin nu numai pentru micii agricultori, ci și pentru întreprinderile rurale mici și mijlocii care achiziționează produse de la micii agricultori și care le furnizează bunuri;

| 11. | reamintește importanța unui sector de servicii sănătos și dinamic, care să asigure legătura între micile exploatații agricole și piețele mai mari, cu scopul de a le da posibilitatea micilor producători de a-și dezvolta afacerile și de a se crește; |
| --- | --- |

11.

reamintește importanța unui sector de servicii sănătos și dinamic, care să asigure legătura între micile exploatații agricole și piețele mai mari, cu scopul de a le da posibilitatea micilor producători de a-și dezvolta afacerile și de a se crește;

| 12. | reamintește faptul că descoperirea în 2013 a unui important acvifer în Kenya demonstrează că, departe de a fi lipsită de apă, Africa dispune de resurse de apă abundente; subliniază faptul că accesul la apă rămâne principala problemă cu care se confruntă agricultorii și că doar aproximativ 6 % din terenurile cultivate sunt echipate cu sisteme de irigație, lăsând milioane de oameni dependenți de agricultura care depinde de ploaie; |
| --- | --- |

12.

reamintește faptul că descoperirea în 2013 a unui important acvifer în Kenya demonstrează că, departe de a fi lipsită de apă, Africa dispune de resurse de apă abundente; subliniază faptul că accesul la apă rămâne principala problemă cu care se confruntă agricultorii și că doar aproximativ 6 % din terenurile cultivate sunt echipate cu sisteme de irigație, lăsând milioane de oameni dependenți de agricultura care depinde de ploaie;

| 13. | reamintește faptul că accesul la apă al agricultorilor din Africa reprezintă o problemă majoră și o oportunitate pentru dezvoltarea locală și subliniază că o altă constrângere este legată de lipsa unei cartografieri hidrogeologice detaliate a întregului continent african; |
| --- | --- |

13.

reamintește faptul că accesul la apă al agricultorilor din Africa reprezintă o problemă majoră și o oportunitate pentru dezvoltarea locală și subliniază că o altă constrângere este legată de lipsa unei cartografieri hidrogeologice detaliate a întregului continent african;

| 14. | subliniază că este important să se găsească o modalitate de a realiza o cartografiere hidrogeologică și ca rezultatele acesteia să se publice sau să fie puse la dispoziția micilor producători, deoarece acest lucru ar schimba în mod fundamental peisajul agricol și economia agricolă; |
| --- | --- |

14.

subliniază că este important să se găsească o modalitate de a realiza o cartografiere hidrogeologică și ca rezultatele acesteia să se publice sau să fie puse la dispoziția micilor producători, deoarece acest lucru ar schimba în mod fundamental peisajul agricol și economia agricolă;

| 15. | reamintește faptul că dezvoltarea agriculturii la nivel local le aduce agricultorilor venituri suplimentare, care pot fi reinvestite pe plan local, consolidând astfel capacitatea și eficacitatea și ducând la o creștere a profiturilor; |
| --- | --- |

15.

reamintește faptul că dezvoltarea agriculturii la nivel local le aduce agricultorilor venituri suplimentare, care pot fi reinvestite pe plan local, consolidând astfel capacitatea și eficacitatea și ducând la o creștere a profiturilor;

| 16. | constată cu îngrijorare că multe tranzacții funciare încalcă principiile consimțământului liber, prealabil și informat al comunităților implicate; în special, subliniază faptul că procesul decizional în cadrul de cooperare al Noii alianțe pentru securitatea alimentară și nutriție nu a cooptat toate părțile interesate, în special pe micii agricultori; |
| --- | --- |

16.

constată cu îngrijorare că multe tranzacții funciare încalcă principiile consimțământului liber, prealabil și informat al comunităților implicate; în special, subliniază faptul că procesul decizional în cadrul de cooperare al Noii alianțe pentru securitatea alimentară și nutriție nu a cooptat toate părțile interesate, în special pe micii agricultori;

| 17. | subliniază nevoia de a revitaliza investițiile publice în agricultura țărilor ACP și de a privilegia investițiile în servicii de informare agricolă, inclusiv formarea și sensibilizarea în legătură cu agroecologia, în conformitate cu concluziile Evaluării internaționale a cunoștințelor, științelor și tehnologiilor agricole pentru dezvoltare (IAASTD), cu recomandările Raportorului special al ONU privind dreptul la alimentație și cu ODD; |
| --- | --- |

17.

subliniază nevoia de a revitaliza investițiile publice în agricultura țărilor ACP și de a privilegia investițiile în servicii de informare agricolă, inclusiv formarea și sensibilizarea în legătură cu agroecologia, în conformitate cu concluziile Evaluării internaționale a cunoștințelor, științelor și tehnologiilor agricole pentru dezvoltare (IAASTD), cu recomandările Raportorului special al ONU privind dreptul la alimentație și cu ODD;

| 18. | constată că politicile de investiții agricole se axează în special pe achizițiile funciare de mare anvergură și pe o agricultură orientată spre exporturi, care nu are legătură cu economiile locale; solicită, prin urmare, și promovarea unei agriculturi biologice în țările ACP; reamintește faptul că, pentru majoritatea populației din Africa, accesul la terenuri și securitatea drepturilor funciare sunt esențiale pentru a se bucura de dreptul la alimentație; invită țările africane să recunoască toate drepturile legitime asupra terenurilor, inclusiv drepturile funciare informale, indigene și cutumiare, să sprijine agricultura familială și pe micii producători agricoli și să combată acapararea terenurilor; |
| --- | --- |

18.

constată că politicile de investiții agricole se axează în special pe achizițiile funciare de mare anvergură și pe o agricultură orientată spre exporturi, care nu are legătură cu economiile locale; solicită, prin urmare, și promovarea unei agriculturi biologice în țările ACP; reamintește faptul că, pentru majoritatea populației din Africa, accesul la terenuri și securitatea drepturilor funciare sunt esențiale pentru a se bucura de dreptul la alimentație; invită țările africane să recunoască toate drepturile legitime asupra terenurilor, inclusiv drepturile funciare informale, indigene și cutumiare, să sprijine agricultura familială și pe micii producători agricoli și să combată acapararea terenurilor;

| 19. | subliniază faptul că drepturile de utilizare derivate din dreptul funciar cutumiar, precum cele ale păstorilor, ar trebui recunoscute și protejate printr-un sistem juridic, în conformitate cu dispozițiile și deciziile Comisiei africane pentru drepturile omului și ale popoarelor; |
| --- | --- |

19.

subliniază faptul că drepturile de utilizare derivate din dreptul funciar cutumiar, precum cele ale păstorilor, ar trebui recunoscute și protejate printr-un sistem juridic, în conformitate cu dispozițiile și deciziile Comisiei africane pentru drepturile omului și ale popoarelor;

| 20. | reamintește faptul că Orientările FAO privind drepturile de proprietate, inclusiv cele referitoare la păstorit, recomandă un acces sigur la terenuri; invită UE să urmărească și să monitorizeze tranzacțiile cu terenuri care implică actori din UE; subliniază faptul că întreprinderi private implicate în PPP, precum Noua alianță pentru securitatea alimentară și nutriție, ar trebui să fie răspunzătoare pentru acțiunile lor; în acest sens, invită părțile implicate în Noua alianță pentru securitatea alimentară și nutriție să stabilească un mecanism strict de răspundere și de monitorizare, care să includă căi de atac juridice pentru populațiile și comunitățile locale afectate de tranzacțiile cu terenuri; |
| --- | --- |

20.

reamintește faptul că Orientările FAO privind drepturile de proprietate, inclusiv cele referitoare la păstorit, recomandă un acces sigur la terenuri; invită UE să urmărească și să monitorizeze tranzacțiile cu terenuri care implică actori din UE; subliniază faptul că întreprinderi private implicate în PPP, precum Noua alianță pentru securitatea alimentară și nutriție, ar trebui să fie răspunzătoare pentru acțiunile lor; în acest sens, invită părțile implicate în Noua alianță pentru securitatea alimentară și nutriție să stabilească un mecanism strict de răspundere și de monitorizare, care să includă căi de atac juridice pentru populațiile și comunitățile locale afectate de tranzacțiile cu terenuri;

| 21. | solicită guvernelor și agențiilor să monitorizeze dependența de proteinele din carnea de vânat și să planifice înlocuirea acesteia înainte ca ecosistemul să fie afectat în mod iremediabil; |
| --- | --- |

21.

solicită guvernelor și agențiilor să monitorizeze dependența de proteinele din carnea de vânat și să planifice înlocuirea acesteia înainte ca ecosistemul să fie afectat în mod iremediabil;

| 22. | reamintește faptul că, în Africa, 90 % din mijloacele de subzistență agricolă se bazează pe dreptul agricultorilor de a produce semințe, de a realiza schimburi cu acestea și de a le vinde în mod liber și că diversitatea semințelor este esențială pentru consolidarea rezistenței agriculturii la schimbările climatice; regretă cererea structurilor corporatiste de a se consolida drepturile amelioratorilor de plante în conformitate cu Convenția Uniunii Internaționale pentru Protecția Noilor Soiuri de Plante (UPOV) din 1991, care interzice majoritatea acestor mecanisme informale; |
| --- | --- |

22.

reamintește faptul că, în Africa, 90 % din mijloacele de subzistență agricolă se bazează pe dreptul agricultorilor de a produce semințe, de a realiza schimburi cu acestea și de a le vinde în mod liber și că diversitatea semințelor este esențială pentru consolidarea rezistenței agriculturii la schimbările climatice; regretă cererea structurilor corporatiste de a se consolida drepturile amelioratorilor de plante în conformitate cu Convenția Uniunii Internaționale pentru Protecția Noilor Soiuri de Plante (UPOV) din 1991, care interzice majoritatea acestor mecanisme informale;

| 23. | ia act de faptul că introducerea și răspândirea unor semințe certificate în Africa, deși poate îmbunătăți productivitatea și randamentul recoltelor, poate crește riscul dependenței și îndatorării micilor producători; |
| --- | --- |

23.

ia act de faptul că introducerea și răspândirea unor semințe certificate în Africa, deși poate îmbunătăți productivitatea și randamentul recoltelor, poate crește riscul dependenței și îndatorării micilor producători;

| 24. | reamintește faptul că, în Europa, libera circulație a bunurilor și a serviciilor a stimulat producerea de alimente și a consolidat securitatea alimentară; în acest sens, subliniază importanța acordurilor regionale de liber schimb și a infrastructurii fiabile care le permite micilor agricultori și agricultorilor din exploatațiile familiale să își extindă accesul dincolo de piețele locale; |
| --- | --- |

24.

reamintește faptul că, în Europa, libera circulație a bunurilor și a serviciilor a stimulat producerea de alimente și a consolidat securitatea alimentară; în acest sens, subliniază importanța acordurilor regionale de liber schimb și a infrastructurii fiabile care le permite micilor agricultori și agricultorilor din exploatațiile familiale să își extindă accesul dincolo de piețele locale;

| 25. | îndeamnă Comisia să se asigure că angajamentele privind drepturile agricultorilor asumate de UE în temeiul Tratatului internațional privind resursele fitogenetice pentru alimentație și agricultură se reflectă în formele de asistență tehnică și de sprijin financiar pentru politica privind semințele; solicită UE să sprijine drepturile de proprietate intelectuală care favorizează dezvoltarea de soiuri de semințe adaptate la nivel local și de semințe conservate de agricultori; |
| --- | --- |

25.

îndeamnă Comisia să se asigure că angajamentele privind drepturile agricultorilor asumate de UE în temeiul Tratatului internațional privind resursele fitogenetice pentru alimentație și agricultură se reflectă în formele de asistență tehnică și de sprijin financiar pentru politica privind semințele; solicită UE să sprijine drepturile de proprietate intelectuală care favorizează dezvoltarea de soiuri de semințe adaptate la nivel local și de semințe conservate de agricultori;

| 26. | îndeamnă statele membre ale G8 să nu sprijine culturile OMG în țările ACP; reamintește că legea-model africană privind biosecuritatea instituie un nivel de referință ridicat în materie; consideră că întreaga asistență primită din partea donatorilor străini pentru dezvoltarea biosecurității la nivel național și regional ar trebui încadrată în consecință; |
| --- | --- |

26.

îndeamnă statele membre ale G8 să nu sprijine culturile OMG în țările ACP; reamintește că legea-model africană privind biosecuritatea instituie un nivel de referință ridicat în materie; consideră că întreaga asistență primită din partea donatorilor străini pentru dezvoltarea biosecurității la nivel național și regional ar trebui încadrată în consecință;

| 27. | invită guvernele țărilor ACP să depună toate eforturile pentru a sprijini exploatațiile agricole familiale și pe micii producători, subliniind nevoia de a elabora politici de promovare a justiției sociale și de dezvoltare a unor practici agricole autonome și durabile, să propună politici adaptate contextului și adecvate fiecărei țări ACP, precum și să încurajeze cercetarea agricolă adecvată, serviciile de consiliere rurală și formarea, precum și alte forme de sprijin tehnic și financiar relevant; |
| --- | --- |

27.

invită guvernele țărilor ACP să depună toate eforturile pentru a sprijini exploatațiile agricole familiale și pe micii producători, subliniind nevoia de a elabora politici de promovare a justiției sociale și de dezvoltare a unor practici agricole autonome și durabile, să propună politici adaptate contextului și adecvate fiecărei țări ACP, precum și să încurajeze cercetarea agricolă adecvată, serviciile de consiliere rurală și formarea, precum și alte forme de sprijin tehnic și financiar relevant;

| 28. | subliniază că este important să se sprijine și să se încurajeze implicarea agricultoarelor în procesele decizionale, având în vedere faptul că în multe țări ACP acestea au responsabilitatea principală de a îngriji familiile și asigură totodată cea mai mare parte a muncii agricole de subzistență; |
| --- | --- |

28.

subliniază că este important să se sprijine și să se încurajeze implicarea agricultoarelor în procesele decizionale, având în vedere faptul că în multe țări ACP acestea au responsabilitatea principală de a îngriji familiile și asigură totodată cea mai mare parte a muncii agricole de subzistență;

| 29. | atrage atenția asupra problemelor cu care se confruntă agricultoarele în obținerea de capital și de acces la terenurile agricole; observă că un acces mai ușor la capitalul de investiții reprezintă o condiție necesară pentru îmbunătățirea situației socioeconomice a femeilor și, în acest sens, solicită garantarea accesului femeilor la sursele de finanțare și la măsuri de formare specifică, capabile de a încuraja, sprijini și facilita accesul; |
| --- | --- |

29.

atrage atenția asupra problemelor cu care se confruntă agricultoarele în obținerea de capital și de acces la terenurile agricole; observă că un acces mai ușor la capitalul de investiții reprezintă o condiție necesară pentru îmbunătățirea situației socioeconomice a femeilor și, în acest sens, solicită garantarea accesului femeilor la sursele de finanțare și la măsuri de formare specifică, capabile de a încuraja, sprijini și facilita accesul;

| 30. | constată că se impune o îmbunătățire a securității sociale și a recunoașterii juridice a agricultoarelor, în special în ceea ce privește titlul de proprietate și dreptul de a moșteni sau de a lăsa moștenire, astfel încât acestora să li se garanteze aceleași drepturi ca și bărbaților; |
| --- | --- |

30.

constată că se impune o îmbunătățire a securității sociale și a recunoașterii juridice a agricultoarelor, în special în ceea ce privește titlul de proprietate și dreptul de a moșteni sau de a lăsa moștenire, astfel încât acestora să li se garanteze aceleași drepturi ca și bărbaților;

| 31. | încredințează copreședinților sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului de miniștri ACP, Parlamentului European, Comisiei Europene, Consiliului European, Uniunii Africane, Parlamentului Panafrican, parlamentelor regionale și naționale din țările ACP și din statele membre ale UE și organizațiilor regionale din țările ACP. |
| --- | --- |

31.

încredințează copreședinților sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului de miniștri ACP, Parlamentului European, Comisiei Europene, Consiliului European, Uniunii Africane, Parlamentului Panafrican, parlamentelor regionale și naționale din țările ACP și din statele membre ale UE și organizațiilor regionale din țările ACP.

REZOLUȚIE (36)

referitoare la impactul uraganului Matthew în Haiti

Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE,

| — | reunită la Nairobi (Kenya) în perioada 19-21 decembrie 2016, |
| --- | --- |

—

reunită la Nairobi (Kenya) în perioada 19-21 decembrie 2016,

| — | având în vedere articolul 18 alineatul (2) din Regulamentul de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 18 alineatul (2) din Regulamentul de procedură,

| — | având în vedere declarațiile comisarului european pentru ajutor umanitar și gestionarea crizelor, Christos Stylianides, privind impactul uraganului Matthew asupra Haiti, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile comisarului european pentru ajutor umanitar și gestionarea crizelor, Christos Stylianides, privind impactul uraganului Matthew asupra Haiti,

| — | având în vedere raportul secretarului general al Consiliului de Securitate al ONU din 31 august 2016 referitor la Misiunea de stabilizare din Haiti, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul secretarului general al Consiliului de Securitate al ONU din 31 august 2016 referitor la Misiunea de stabilizare din Haiti,

| — | având în vedere declarația coordonatorului pentru ajutorul de urgență al ONU, Stephen O’Brien, din 9 octombrie 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația coordonatorului pentru ajutorul de urgență al ONU, Stephen O’Brien, din 9 octombrie 2016,

| — | având în vedere declarația din 10 octombrie 2016 a președintelui Adunării Generale a ONU, Excelența Sa Peter Thomson, privind situația umanitară din Haiti, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 10 octombrie 2016 a președintelui Adunării Generale a ONU, Excelența Sa Peter Thomson, privind situația umanitară din Haiti,

| — | având în vedere anunțul făcut de secretarul general adjunct al ONU, Jan Eliasson, de lansare a unui Fond de sprijin multiparteneriat, ca parte a planului de răspuns la holera din Haiti, |
| --- | --- |

—

având în vedere anunțul făcut de secretarul general adjunct al ONU, Jan Eliasson, de lansare a unui Fond de sprijin multiparteneriat, ca parte a planului de răspuns la holera din Haiti,

| — | având în vedere declarația Excelenței Sale Dr Patrick I. Gomes, secretarul general al grupului de state ACP, în cadrul celei de a 43-a sesiuni a Adunării parlamentare a statelor ACP din 12 octombrie 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația Excelenței Sale Dr Patrick I. Gomes, secretarul general al grupului de state ACP, în cadrul celei de a 43-a sesiuni a Adunării parlamentare a statelor ACP din 12 octombrie 2016,

| — | având în vedere Strategia de parteneriat comună UE-Caraibi, adoptată în noiembrie 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere Strategia de parteneriat comună UE-Caraibi, adoptată în noiembrie 2012,

| — | având în vedere Evaluarea rapidă a securității alimentare după uraganul Matthew, publicată de Consiliul Național pentru Securitatea Alimentară (CNSA) și de FAO, |
| --- | --- |

—

având în vedere Evaluarea rapidă a securității alimentare după uraganul Matthew, publicată de Consiliul Național pentru Securitatea Alimentară (CNSA) și de FAO,

| — | având în vederea Misiunea de stabilizare a Organizației Națiunilor Unite din Haiti (MINUSTAH), |
| --- | --- |

—

având în vederea Misiunea de stabilizare a Organizației Națiunilor Unite din Haiti (MINUSTAH),

| — | având în vedere Acordul de la Cotonou, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de la Cotonou,

| A. | întrucât uraganul Matthew a lovit Haiti cu violență la 4 octombrie 2016, în special zona Grand’Anse și departamentele din sud, provocând cea mai mare urgență umanitară de la cutremurul din 2010 și cauzând daune majore și inundații, soldate cu sute de morți, și peste 1,4 milioane de oameni care au avut nevoie de asistență în Haiti; întrucât Haiti și-a revenit cu greu din punct de vedere economic de pe urma cutremurului care s-a produs la 12 ianuarie 2010; |
| --- | --- |

A.

întrucât uraganul Matthew a lovit Haiti cu violență la 4 octombrie 2016, în special zona Grand’Anse și departamentele din sud, provocând cea mai mare urgență umanitară de la cutremurul din 2010 și cauzând daune majore și inundații, soldate cu sute de morți, și peste 1,4 milioane de oameni care au avut nevoie de asistență în Haiti; întrucât Haiti și-a revenit cu greu din punct de vedere economic de pe urma cutremurului care s-a produs la 12 ianuarie 2010;

| B. | întrucât la 10 octombrie 2016 Biroul Organizației Națiunilor Unite pentru coordonarea afacerilor umanitare, în colaborare cu parteneri umanitari veniți în ajutorul guvernului național, a lansat un apel pentru strângerea a 119 milioane de dolari în termen de 3 luni pentru a ajuta aproximativ 750 000 de oameni care aveau nevoie de asistență vitală și de protecție în Haiti; |
| --- | --- |

B.

întrucât la 10 octombrie 2016 Biroul Organizației Națiunilor Unite pentru coordonarea afacerilor umanitare, în colaborare cu parteneri umanitari veniți în ajutorul guvernului național, a lansat un apel pentru strângerea a 119 milioane de dolari în termen de 3 luni pentru a ajuta aproximativ 750 000 de oameni care aveau nevoie de asistență vitală și de protecție în Haiti;

| C. | întrucât Haiti este o țară fragilă care a fost deosebit de expusă dezastrelor naturale și cauzate de om; întrucât o criză politică a lăsat țara fără un parlament funcțional pe tot parcursul anului 2015 și fără un succesor ales la expirarea mandatului președintelui în funcție la 7 februarie 2016; întrucât Haiti este una dintre cele mai sărace țări din lume, peste jumătate din cele 10 milioane de locuitori ai săi fiind subnutriți; întrucât Haiti este una dintre țările cel mai puțin egalitare din lume, având un coeficient Gini de 0,61 în 2012; |
| --- | --- |

C.

întrucât Haiti este o țară fragilă care a fost deosebit de expusă dezastrelor naturale și cauzate de om; întrucât o criză politică a lăsat țara fără un parlament funcțional pe tot parcursul anului 2015 și fără un succesor ales la expirarea mandatului președintelui în funcție la 7 februarie 2016; întrucât Haiti este una dintre cele mai sărace țări din lume, peste jumătate din cele 10 milioane de locuitori ai săi fiind subnutriți; întrucât Haiti este una dintre țările cel mai puțin egalitare din lume, având un coeficient Gini de 0,61 în 2012;

| D. | întrucât fenomenul El Niño a exacerbat insecuritatea alimentară și nutrițională; |
| --- | --- |

D.

întrucât fenomenul El Niño a exacerbat insecuritatea alimentară și nutrițională;

| E. | întrucât Haiti se numără printre țările care au cunoscut cea mai mare despădurire la nivel mondial, reducând astfel rezistența în fața dezastrelor naturale; întrucât dependența sa de cărbune de lemn și de lemne de foc ca surse de energie reprezintă principala cauză a despăduririi; |
| --- | --- |

E.

întrucât Haiti se numără printre țările care au cunoscut cea mai mare despădurire la nivel mondial, reducând astfel rezistența în fața dezastrelor naturale; întrucât dependența sa de cărbune de lemn și de lemne de foc ca surse de energie reprezintă principala cauză a despăduririi;

| F. | întrucât din 2010 autoritățile locale din Haiti au inițiat acțiuni preventive pentru dezvoltarea sistemului de gestionare a riscurilor în caz de dezastru; întrucât decizia acestora de a evacua anumite părți ale populației, deși insuficientă, a salvat vieți omenești; |
| --- | --- |

F.

întrucât din 2010 autoritățile locale din Haiti au inițiat acțiuni preventive pentru dezvoltarea sistemului de gestionare a riscurilor în caz de dezastru; întrucât decizia acestora de a evacua anumite părți ale populației, deși insuficientă, a salvat vieți omenești;

| G. | întrucât populația din Haiti este în mare măsură dependentă de alimentele importate, ca urmare a scăderii producției locale, care constituie în mod normal principala sursă de venituri pentru gospodăriile cele mai vulnerabile; |
| --- | --- |

G.

întrucât populația din Haiti este în mare măsură dependentă de alimentele importate, ca urmare a scăderii producției locale, care constituie în mod normal principala sursă de venituri pentru gospodăriile cele mai vulnerabile;

| H. | întrucât uraganul, care a lovit în timpul celui de al doilea sezon principal de recoltă, a compromis nivelurile de securitate alimentară; întrucât mari părți din recolte au fost distruse; întrucât Haiti se confruntă cu o creștere a riscului deja foarte ridicat al bolilor cu transmisie hidrică, în special holera, cu o insecuritate alimentară gravă și un nivel ridicat de malnutriție în orașele cele mai afectate din partea de sud; |
| --- | --- |

H.

întrucât uraganul, care a lovit în timpul celui de al doilea sezon principal de recoltă, a compromis nivelurile de securitate alimentară; întrucât mari părți din recolte au fost distruse; întrucât Haiti se confruntă cu o creștere a riscului deja foarte ridicat al bolilor cu transmisie hidrică, în special holera, cu o insecuritate alimentară gravă și un nivel ridicat de malnutriție în orașele cele mai afectate din partea de sud;

| I. | întrucât prin Programul mondial pentru nutriție au fost aduse 500 de tone de alimente, inclusiv orez și mazăre produse la nivel local, în partea de vest a Haiti; întrucât Organizația Mondială a Sănătății a trimis un milion de doze de vaccin împotriva holerei; |
| --- | --- |

I.

întrucât prin Programul mondial pentru nutriție au fost aduse 500 de tone de alimente, inclusiv orez și mazăre produse la nivel local, în partea de vest a Haiti; întrucât Organizația Mondială a Sănătății a trimis un milion de doze de vaccin împotriva holerei;

| J. | întrucât la începutul lunii noiembrie 2016 s-a constatat o creștere accentuată a operațiunilor de salvare; întrucât, cu toate acestea, au fost raportate recent incidente legate de distribuirea ajutorului umanitar care s-au soldat cu demonstrații și morți; |
| --- | --- |

J.

întrucât la începutul lunii noiembrie 2016 s-a constatat o creștere accentuată a operațiunilor de salvare; întrucât, cu toate acestea, au fost raportate recent incidente legate de distribuirea ajutorului umanitar care s-au soldat cu demonstrații și morți;

| K. | întrucât de la epidemia din 2010, UNICEF, în parteneriat cu guvernul haitian, continuă combaterea bolilor cu transmisie hidrică – inclusiv holera – prin îmbunătățirea accesului la apă, instalații de salubrizare și servicii de sănătate; întrucât la 8 noiembrie 2016 guvernul haitian, cu sprijinul ONU și al altor instituții, a lansat o campanie de vaccinare împotriva holerei în zonele lovite de uraganul Matthew; |
| --- | --- |

K.

întrucât de la epidemia din 2010, UNICEF, în parteneriat cu guvernul haitian, continuă combaterea bolilor cu transmisie hidrică – inclusiv holera – prin îmbunătățirea accesului la apă, instalații de salubrizare și servicii de sănătate; întrucât la 8 noiembrie 2016 guvernul haitian, cu sprijinul ONU și al altor instituții, a lansat o campanie de vaccinare împotriva holerei în zonele lovite de uraganul Matthew;

| L. | întrucât mecanismul de protecție civilă al UE a fost activat cu o asistență umanitară inițială în valoare de 255 000 de euro și cu o echipă de unsprezece experți în protecție civilă din Danemarca, Finlanda, Franța, România și Suedia, care a fost trimisă în Haiti; întrucât se furnizează expertiză în domeniul coordonării în situații de urgență, al logisticii, al apei și salubrizării, precum și al sănătății; |
| --- | --- |

L.

întrucât mecanismul de protecție civilă al UE a fost activat cu o asistență umanitară inițială în valoare de 255 000 de euro și cu o echipă de unsprezece experți în protecție civilă din Danemarca, Finlanda, Franța, România și Suedia, care a fost trimisă în Haiti; întrucât se furnizează expertiză în domeniul coordonării în situații de urgență, al logisticii, al apei și salubrizării, precum și al sănătății;

| M. | întrucât la jumătatea lunii octombrie, mulțumită Misiunii de stabilizare a ONU în Haiti, inginerilor și autorităților locale, drumurile au fost curățate, fiind asigurat accesul de la Port-au-Prince către zonele din sud-vest ale țării, inclusiv către Les Cayes și Jérémie; întrucât Misiunea de stabilizare a ONU în Haiti asigură și securitatea convoaielor umanitare, distribuind sisteme de purificare a apei și evaluând secțiile de poliție; |
| --- | --- |

M.

întrucât la jumătatea lunii octombrie, mulțumită Misiunii de stabilizare a ONU în Haiti, inginerilor și autorităților locale, drumurile au fost curățate, fiind asigurat accesul de la Port-au-Prince către zonele din sud-vest ale țării, inclusiv către Les Cayes și Jérémie; întrucât Misiunea de stabilizare a ONU în Haiti asigură și securitatea convoaielor umanitare, distribuind sisteme de purificare a apei și evaluând secțiile de poliție;

| N. | întrucât Consiliul de Securitate al ONU a decis să prelungească cu șase luni mandatul Misiunii de stabilizare a ONU în Haiti; |
| --- | --- |

N.

întrucât Consiliul de Securitate al ONU a decis să prelungească cu șase luni mandatul Misiunii de stabilizare a ONU în Haiti;

| O. | întrucât alegerile prezidențiale din noiembrie 2016 s-au desfășurat în mod satisfăcător și în cadrul unui proces democratic și întrucât un nou președinte ales în mod legitim va fi investit la finele procesului electoral; |
| --- | --- |

O.

întrucât alegerile prezidențiale din noiembrie 2016 s-au desfășurat în mod satisfăcător și în cadrul unui proces democratic și întrucât un nou președinte ales în mod legitim va fi investit la finele procesului electoral;

| 1. | își exprimă sincerele condoleanțe și cea mai profundă compasiune pentru cei afectați de uraganul Matthew și își reiterează solidaritatea față de populația din Haiti afectată de acest fenomen dezastruos; |
| --- | --- |

1.

își exprimă sincerele condoleanțe și cea mai profundă compasiune pentru cei afectați de uraganul Matthew și își reiterează solidaritatea față de populația din Haiti afectată de acest fenomen dezastruos;

| 2. | salută eforturile depuse de autoritățile haitiene și de societatea civilă, precum și de ONU, ONG-uri și alți donatori bilaterali, de a veni în ajutorul populației din Haiti și aduce omagiu activității organizațiilor și persoanelor particulare din Uniunea Europeană și țările ACP și din toată lumea; salută solidaritatea internațională mobilizată pentru a ajuta Haiti și, în primul rând, solidaritatea și sprijinul de care s-a dat dovadă la nivel regional; |
| --- | --- |

2.

salută eforturile depuse de autoritățile haitiene și de societatea civilă, precum și de ONU, ONG-uri și alți donatori bilaterali, de a veni în ajutorul populației din Haiti și aduce omagiu activității organizațiilor și persoanelor particulare din Uniunea Europeană și țările ACP și din toată lumea; salută solidaritatea internațională mobilizată pentru a ajuta Haiti și, în primul rând, solidaritatea și sprijinul de care s-a dat dovadă la nivel regional;

| 3. | salută voința politică reală de a îmbrățișa o nouă viziune în reconstrucția țării – fără a repeta erorile din trecut – și de a aborda cauzele profunde ale sărăciei din Haiti; salută eforturile UE de a oferi expertiză în protecția civilă, ajutor umanitar suplimentar și asistență în natură pentru Haiti; invită comunitatea internațională și partenerii statului Haiti să adopte o abordare coordonată și să colaboreze cu guvernul haitian în furnizarea ajutorului de urgență și postdezastru pentru a răspunde nevoilor de pe teren în mod eficace și adecvat; |
| --- | --- |

3.

salută voința politică reală de a îmbrățișa o nouă viziune în reconstrucția țării – fără a repeta erorile din trecut – și de a aborda cauzele profunde ale sărăciei din Haiti; salută eforturile UE de a oferi expertiză în protecția civilă, ajutor umanitar suplimentar și asistență în natură pentru Haiti; invită comunitatea internațională și partenerii statului Haiti să adopte o abordare coordonată și să colaboreze cu guvernul haitian în furnizarea ajutorului de urgență și postdezastru pentru a răspunde nevoilor de pe teren în mod eficace și adecvat;

| 4. | subliniază că lipsesc 60 % din fondurile solicitate în cadrul apelului la o finanțare de 120 de milioane de dolari lansat de guvernul haitian și ONU; invită donatorii să urgenteze îndeplinirea angajamentelor lor; sprijină anularea datoriei pentru Haiti în vederea reconstrucției țării; |
| --- | --- |

4.

subliniază că lipsesc 60 % din fondurile solicitate în cadrul apelului la o finanțare de 120 de milioane de dolari lansat de guvernul haitian și ONU; invită donatorii să urgenteze îndeplinirea angajamentelor lor; sprijină anularea datoriei pentru Haiti în vederea reconstrucției țării;

| 5. | invită toate părțile interesate să acorde o atenție deosebită participării femeilor la eforturile de reconstrucție prin implicarea lor activă în etapele de reabilitare, de reconstrucție și de evaluare, și să sprijine acest proces; îndeamnă toți actorii care acordă ajutor în Haiti să adopte măsuri de protejare a femeilor și a fetelor vulnerabile ca urmare a furtunii; este de părere că trebuie acordată mai multă atenție copiilor separați de familiile lor; |
| --- | --- |

5.

invită toate părțile interesate să acorde o atenție deosebită participării femeilor la eforturile de reconstrucție prin implicarea lor activă în etapele de reabilitare, de reconstrucție și de evaluare, și să sprijine acest proces; îndeamnă toți actorii care acordă ajutor în Haiti să adopte măsuri de protejare a femeilor și a fetelor vulnerabile ca urmare a furtunii; este de părere că trebuie acordată mai multă atenție copiilor separați de familiile lor;

| 6. | salută faptul că estimările sugerează că 53 400 de copii s-au putut întoarce la școală în noiembrie după redeschiderea școlilor din Grand’Anse și departamentele din sud; |
| --- | --- |

6.

salută faptul că estimările sugerează că 53 400 de copii s-au putut întoarce la școală în noiembrie după redeschiderea școlilor din Grand’Anse și departamentele din sud;

| 7. | felicită guvernul haitian, ONU și alte instituții pentru eforturile depuse în vederea lansării campaniei de vaccinare împotriva holerei în zonele grav afectate de uraganul Matthew; îndeamnă cu fermitate Comisia Europeană și comunitatea internațională să monitorizeze situația sănătății populației haitiene, în special în ceea ce privește o posibilă nouă epidemie de holeră, și să depună eforturi suplimentare pentru a sprijini populația afectată de boală și pentru a construi sisteme fiabile de aprovizionare cu apă, de salubrizare și de sănătate; |
| --- | --- |

7.

felicită guvernul haitian, ONU și alte instituții pentru eforturile depuse în vederea lansării campaniei de vaccinare împotriva holerei în zonele grav afectate de uraganul Matthew; îndeamnă cu fermitate Comisia Europeană și comunitatea internațională să monitorizeze situația sănătății populației haitiene, în special în ceea ce privește o posibilă nouă epidemie de holeră, și să depună eforturi suplimentare pentru a sprijini populația afectată de boală și pentru a construi sisteme fiabile de aprovizionare cu apă, de salubrizare și de sănătate;

| 8. | subliniază faptul că Haiti se confruntă cu o insecuritate alimentară și o malnutriție accentuate; susține eforturile UE de a impulsiona producția agricolă locală prin reabilitarea infrastructurii avariate și punerea la dispoziție a materialelor necesare pentru micii fermieri (semințe, îngrășăminte și unelte); face apel la UE și la alți donatori internaționali ca, ori de câte ori este posibil, pentru eforturile de ajutorare, să achiziționeze alimente produse la nivel local; |
| --- | --- |

8.

subliniază faptul că Haiti se confruntă cu o insecuritate alimentară și o malnutriție accentuate; susține eforturile UE de a impulsiona producția agricolă locală prin reabilitarea infrastructurii avariate și punerea la dispoziție a materialelor necesare pentru micii fermieri (semințe, îngrășăminte și unelte); face apel la UE și la alți donatori internaționali ca, ori de câte ori este posibil, pentru eforturile de ajutorare, să achiziționeze alimente produse la nivel local;

| 9. | salută eforturile autorităților haitiene de a institui un sistem de gestiune a riscurilor în caz de dezastru, care a ajutat la evacuarea populațiilor; subliniază, cu toate acestea, faptul că consolidarea nivelului de pregătire și de rezistență a comunităților rămâne prioritară; subliniază că eforturile trebuie să se concentreze pe elaborarea unor planuri de reconstrucție; îndeamnă UE să colaboreze cu autoritățile din Haiti pentru a institui un mecanism de prevenire a dezastrelor și de atenuare a efectelor acestora, precum și un sistem de gestionare a capacităților pe termen lung; subliniază necesitatea de a reconstrui imediat capacitățile statului haitian în vederea unei democrații funcționale și a bunei guvernări a țării, ambele fiind indispensabile reconstrucției naționale, precum și de a asigura participarea societății civile și a populației haitiene; |
| --- | --- |

9.

salută eforturile autorităților haitiene de a institui un sistem de gestiune a riscurilor în caz de dezastru, care a ajutat la evacuarea populațiilor; subliniază, cu toate acestea, faptul că consolidarea nivelului de pregătire și de rezistență a comunităților rămâne prioritară; subliniază că eforturile trebuie să se concentreze pe elaborarea unor planuri de reconstrucție; îndeamnă UE să colaboreze cu autoritățile din Haiti pentru a institui un mecanism de prevenire a dezastrelor și de atenuare a efectelor acestora, precum și un sistem de gestionare a capacităților pe termen lung; subliniază necesitatea de a reconstrui imediat capacitățile statului haitian în vederea unei democrații funcționale și a bunei guvernări a țării, ambele fiind indispensabile reconstrucției naționale, precum și de a asigura participarea societății civile și a populației haitiene;

| 10. | felicită Consiliul electoral provizoriu (CEP) pentru respectarea calendarului alegerilor în ciuda impactului uraganului Matthew și pentru desfășurarea pașnică a alegerilor din 20 noiembrie, asigurată cu sprijinul guvernului haitian și al poliției naționale și cu respectarea drepturilor alegătorilor; își exprimă îngrijorarea în legătură cu revoltele și alte forme de proteste violente care au urmat alegerilor; solicită guvernului haitian luarea de măsuri urgente pentru instituirea și consolidarea democrației în Haiti; salută încheierea cu succes a procesului de alegeri prezidențiale și așteaptă cu interes rezultatele finale, care ar trebui să fie anunțate la 29 decembrie 2016; |
| --- | --- |

10.

felicită Consiliul electoral provizoriu (CEP) pentru respectarea calendarului alegerilor în ciuda impactului uraganului Matthew și pentru desfășurarea pașnică a alegerilor din 20 noiembrie, asigurată cu sprijinul guvernului haitian și al poliției naționale și cu respectarea drepturilor alegătorilor; își exprimă îngrijorarea în legătură cu revoltele și alte forme de proteste violente care au urmat alegerilor; solicită guvernului haitian luarea de măsuri urgente pentru instituirea și consolidarea democrației în Haiti; salută încheierea cu succes a procesului de alegeri prezidențiale și așteaptă cu interes rezultatele finale, care ar trebui să fie anunțate la 29 decembrie 2016;

| 11. | ia act de recomandarea secretarului general al ONU de prelungire a mandatului MINUSTAH în Haiti pentru o perioadă de șase luni; |
| --- | --- |

11.

ia act de recomandarea secretarului general al ONU de prelungire a mandatului MINUSTAH în Haiti pentru o perioadă de șase luni;

| 12. | subliniază faptul că despădurirea și degradarea ecosistemelor agravează vulnerabilitatea statului Haiti în fața dezastrelor naturale; îndeamnă Uniunea Europeană să mobilizeze finanțarea internațională în vederea reducerii despăduririi în Haiti; invită, de asemenea, Uniunea să își intensifice sprijinul pentru promovarea unor cuptoare cu un grad ridicat de eficiență energetică, cu scopul de a reduce consumul de cărbune de lemn, precum și a unor tehnologii bazate pe energii din surse regenerabile, cum ar fi energia solară sau eoliană, care în Haiti au un mare potențial ca surse de energie alternative pentru cărbune; |
| --- | --- |

12.

subliniază faptul că despădurirea și degradarea ecosistemelor agravează vulnerabilitatea statului Haiti în fața dezastrelor naturale; îndeamnă Uniunea Europeană să mobilizeze finanțarea internațională în vederea reducerii despăduririi în Haiti; invită, de asemenea, Uniunea să își intensifice sprijinul pentru promovarea unor cuptoare cu un grad ridicat de eficiență energetică, cu scopul de a reduce consumul de cărbune de lemn, precum și a unor tehnologii bazate pe energii din surse regenerabile, cum ar fi energia solară sau eoliană, care în Haiti au un mare potențial ca surse de energie alternative pentru cărbune;

| 13. | subliniază importanța vitală a transferurilor de bani de la diaspora haitiană în ceea ce privește direcționarea fluxurilor de capital; solicită statelor membre și guvernului haitian să faciliteze transferurile de bani și să reducă costurile aferente acestora; |
| --- | --- |

13.

subliniază importanța vitală a transferurilor de bani de la diaspora haitiană în ceea ce privește direcționarea fluxurilor de capital; solicită statelor membre și guvernului haitian să faciliteze transferurile de bani și să reducă costurile aferente acestora;

| 14. | atrage atenția asupra schimbărilor climatice care devin o problemă din ce în ce mai stringentă din perspectiva accesului la apă și a securității alimentare; constată că sunt necesare eforturi suplimentare pentru a asigura mobilizarea de fonduri în vederea combaterii schimbărilor climatice și a atingerii obiectivului de 100 de milioane de dolari până în anul 2020; invită partenerii pentru dezvoltare și sectorul privat să încurajeze investițiile necesare pentru cercetare și transferul prompt și deplin al tehnologiilor de atenuare și de adaptare în țările ACP, în special către țările vulnerabile în fața dezastrelor naturale (statele insulare mici în curs de dezvoltare și țările cel mai puțin dezvoltate); îndeamnă comunitatea internațională și țările dezvoltate să își intensifice sprijinul financiar; |
| --- | --- |

14.

atrage atenția asupra schimbărilor climatice care devin o problemă din ce în ce mai stringentă din perspectiva accesului la apă și a securității alimentare; constată că sunt necesare eforturi suplimentare pentru a asigura mobilizarea de fonduri în vederea combaterii schimbărilor climatice și a atingerii obiectivului de 100 de milioane de dolari până în anul 2020; invită partenerii pentru dezvoltare și sectorul privat să încurajeze investițiile necesare pentru cercetare și transferul prompt și deplin al tehnologiilor de atenuare și de adaptare în țările ACP, în special către țările vulnerabile în fața dezastrelor naturale (statele insulare mici în curs de dezvoltare și țările cel mai puțin dezvoltate); îndeamnă comunitatea internațională și țările dezvoltate să își intensifice sprijinul financiar;

| 15. | încredințează copreședinților sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului ACP-UE, Comisiei Europene, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant a Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, instituțiilor Forumului caraib al statelor din Africa, Caraibi și Pacific (Cariforum), ale Uniunii Africane și ale Uniunii Europene, președintelui și guvernului din Haiti, secretarului general al ONU și secretarului general adjunct pentru afaceri umanitare și asistență de urgență al ONU. |
| --- | --- |

15.

încredințează copreședinților sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului ACP-UE, Comisiei Europene, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant a Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, instituțiilor Forumului caraib al statelor din Africa, Caraibi și Pacific (Cariforum), ale Uniunii Africane și ale Uniunii Europene, președintelui și guvernului din Haiti, secretarului general al ONU și secretarului general adjunct pentru afaceri umanitare și asistență de urgență al ONU.

DECLARAȚIE (37)

privind dimensiunea parlamentară a relațiilor ACP-UE după expirarea Acordului de la Cotonou

Declarația Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE privind dimensiunea parlamentară a relațiilor ACP-UE după Acordul de la Cotonou

(Adoptată în cadrul celei de a 32-a sesiuni a Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE)

Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE (APP) dorește ca viitoarea cooperare ACP-UE în perioada de după 2020 să se întemeieze pe acquis-ul și pe relațiile stabilite de-a lungul a peste patruzeci de ani parteneriat și să includă o puternică dimensiune parlamentară, având în centru Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE, continuând adaptarea la provocările care se profilează.

Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE ia act de Comunicarea comună din 22 noiembrie 2016 a Comisiei Europene și a Înaltului Reprezentant al Uniunii Europene pentru afaceri externe și politica de securitate privind un parteneriat reînnoit cu țările din Africa, Zona Caraibilor și Pacific și în special de afirmația potrivit căreia „[d]efinirea cadrului instituțional în această etapă este prematură”. Regretă faptul că comunicarea nu încearcă să ofere răspunsuri cu privire la viitorul cadru instituțional și că nu recunoaște și nici măcar nu menționează rolul APP.

Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE joacă un rol important, în special în ceea ce privește:

| — | asigurarea unui dialog parlamentar democratic și cuprinzător între ACP și UE pe teme de mare importanță și de interes reciproc; |
| --- | --- |

—

asigurarea unui dialog parlamentar democratic și cuprinzător între ACP și UE pe teme de mare importanță și de interes reciproc;

| — | controlul activității executivului, precum și al unei utilizări cât mai eficace posibil a fondurilor ACP-UE destinate cooperării pentru dezvoltare; |
| --- | --- |

—

controlul activității executivului, precum și al unei utilizări cât mai eficace posibil a fondurilor ACP-UE destinate cooperării pentru dezvoltare;

| — | promovarea democrației și a drepturilor omului, contribuind astfel în mod semnificativ la un parteneriat echitabil ACP-UE. |
| --- | --- |

—

promovarea democrației și a drepturilor omului, contribuind astfel în mod semnificativ la un parteneriat echitabil ACP-UE.

Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE subliniază importanța construirii unui viitor parteneriat ACP-UE întemeiat pe Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă, care să poată contribui la abordarea provocărilor comune din viitor. În acest context, Adunarea invită Biroul APP să adopte o orientare mai strategică a programului de lucru al Adunării și, în ceea ce privește viitoarele rapoarte ale Comisiei APP, să stabilească o legătură clară cu cele 17 obiective de dezvoltare durabilă, care să permită o monitorizare continuă a fiecărui obiectiv.

O APP consolidată în cadrul unui parteneriat ACP-UE în perioada de după 2020 va trebui să țină cont de importanța sporită a integrării regionale și a structurilor regionale, în special prin organizarea unor reuniuni mai dese la nivel regional, care să abordeze problematici regionale specifice, precum și printr-un dialog mai intens cu parlamentele și structurile regionale și subregionale.

Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE subliniază faptul că o dimensiune parlamentară consolidată a cooperării dintre țările ACP și UE necesită, de asemenea, o mai mare participare și implicare din partea parlamentelor naționale, precum și a societății civile și a altor părți interesate, în toate etapele relevante ale politicilor și activităților ACP-UE, de la planificare și programare, până la punere în aplicare, evaluare și monitorizare.

Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE va analiza modul în care pot fi îmbunătățite controlul programării pentru dezvoltare și monitorizarea efectelor acestui control și invită Comisia și guvernele țărilor ACP să promoveze implicarea parlamentelor naționale, a autorităților locale și a actorilor societății civile din țările ACP în etapele preliminare și ulterior examinării programării pentru dezvoltare, precum și să furnizeze în timp util toate informațiile disponibile parlamentelor naționale ale țărilor ACP pentru a le sprijini în exercitarea controlului democratic.

Nairobi, Kenya, 21 decembrie 2016.

---

(1)  Adoptată de Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE la 21 decembrie 2016 la Nairobi (Kenya).

1

(2)  JO L 317, 15.12.2000, p. 3.

2

(3)  JO L 287, 4.11.2010, p. 3.

3

(4)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0265

4

(5)  Texte adoptate, P7_TA(2014)0251.

5

(6)  Texte adoptate, P7_TA(2014)0163.

6

(7)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0394.

7

(8)  COM(2015) 136.

8

(9)  COM(2015) 44.

9

(10)  COM(2010) 163.

10

(1)  Adoptată de Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE la 21 decembrie 2016 la Nairobi (Kenya).

1

(2)  JO L 287, 4.11.2010, p. 3.

2

(3)  JO C 56 E, 26.2.2013, p. 75.

3

(4)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0578.

4

(5)  Texte adoptate, P7_TA(2014)0250.

5

(6)  JO C 316, 30.8.2016, p. 122.

6

(7)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0247.

7

(8)  COM(2010) 127.

8

(9)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/EN/foraff/114357.pdf

9

(10)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_Data/docs/pressdata/EN/foraff/137318.pdf

10

(11)  SWD(2014) 234.

11

(12)  Rezoluția Adunării Generale a ONU A/RES/70/1.

12

(13)  UN FCCC/CP/2015/L.9/Rev.1.

13

(14)  http://www.nepad.org/system/files/caadp.pdf

14

(15)  Assembly/AU/Decl.7 (II).

15

(16)  în acest context, familia este definită ca „un mijloc de organizare a producției agricole, forestiere, a activității de pescuit și de păstorit și a producției din acvacultură ...” (FAO, 2013, p. 2) http://creativecommons.org/licenses/by-cn-nd/4.0/

16

(17)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0405.

17

(18)  Assembly/AU/Decl.449 (XIX).

18

(19)  Assembly/AU/Decl.7 (XXIII).

19

(20)  http://www.ifad.org/events/g8/statement.pdf

20

(21)  http://www.uneca.org/publications/framework-and-guidelines-landpolicy-africa

21

(22)  Assembly/AU/Decl.1(XIII) Rev.1.

22

(23)  http://www.fao.org/docrep/009/y7937e/y7937e00.htm

23

(24)  http://www.un.org/womenwatch/daw/cedaw/

24

(25)  http://www.achpr.org/instruments/achpr/

25

(26)  http://www.un.org/esa/socdev/unpfii/documents/DRIPS_en.pdf

26

(27)  http://www.ohchr.org/EN/Issues/Housing/Pages/ForcedEvictions.aspx

27

(28)  https://www.unglobalcompact.org/library/2

28

(29)  http://www.oecd.org/corporate/mne/oecdguidelinesformultinationalenterprises.htm

29

(30)  http://www.oecd.org/development/effectiveness/busanpartnership.htm

30

(31)  http://www.fao.org/nr/tenure/voluntary-guidelines/en/

31

(32)  http://www.upov.int/upovlex/en/conventions/1991/content.html

32

(33)  http://www.planttreaty.org/

33

(34)  https://www.cbd.int/

34

(35)  http://www.fao.org/docrep/019/i3671e/i3671e.pdf

35

(36)  Adoptată de Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE la 21 decembrie 2016 la Nairobi (Kenya).

36

(37)  Adoptată de Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE la 21 decembrie 2016 la Nairobi (Kenya).

37

---