# Službeni list C 50/2015

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 50 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Svezak 58.12. veljače 2015. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 50

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Svezak 58.12. veljače 2015.

---

| Obavijest br. | Sadržaj | Stranica |
| --- | --- | --- |
| | III.   Pripremni akti |
| | VIJEĆE |
| 2015/C 050/01 | Stajalište Vijeća (EU) br. 2/2015 u prvom čitanju radi donošenja Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 98/70/EZ o kakvoći benzinskih i dizelskih goriva i izmjeni Direktive 2009/28/EZ o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvoraUsvojeno od strane Vijeća 9. prosinca 2014. (
  1
  ) | 1 |
| 2015/C 050/02 | Obrazloženje stajališta Vijeća: Stajalište Vijeća (EU) br. 2/2015 u prvom čitanju s ciljem donošenja Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 98/70/EZ o kakvoći benzinskih i dizelskih goriva i izmjeni Direktive 2009/28/EZ o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora | 26 |

Obavijest br.

Sadržaj

Stranica

III.   Pripremni akti

VIJEĆE

2015/C 050/01

Stajalište Vijeća (EU) br. 2/2015 u prvom čitanju radi donošenja Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 98/70/EZ o kakvoći benzinskih i dizelskih goriva i izmjeni Direktive 2009/28/EZ o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvoraUsvojeno od strane Vijeća 9. prosinca 2014. (
  1
  )

1

1

2015/C 050/02

Obrazloženje stajališta Vijeća: Stajalište Vijeća (EU) br. 2/2015 u prvom čitanju s ciljem donošenja Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 98/70/EZ o kakvoći benzinskih i dizelskih goriva i izmjeni Direktive 2009/28/EZ o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora

26

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP |

---

(1)   Tekst značajan za EGP

1

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

III. Pripremni akti

VIJEĆE

| 12.2.2015 | HR | Službeni list Europske unije | C 50/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2015

HR

Službeni list Europske unije

C 50/1

---

STAJALIŠTE VIJEĆA (EU) br. 2/2015 U PRVOM ČITANJU

radi donošenja Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 98/70/EZ o kakvoći benzinskih i dizelskih goriva i izmjeni Direktive 2009/28/EZ o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora

Usvojeno od strane Vijeća 9. prosinca 2014.

(Tekst značajan za EGP)

(2015/C 50/01)

EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 192. stavak 1. i članak 114. u vezi s člankom 1. točkama od 3. do 13. i člankom 2. točkama od 5. do 7. ove Direktive,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),

nakon savjetovanja s Odborom regija,

u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (2),

budući da:

| (1) | Na temelju članka 3. stavka 4. Direktive 2009/28/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (3) svaka država članica osigurava da udio energije iz obnovljivih izvora u svim oblicima prometa 2020. predstavlja najmanje 10 % konačne potrošnje energije u prometu u toj državi članici. Miješanje biogoriva jedna je od metoda dostupnih državama članicama za ostvarenje tog cilja te se očekuje da će ona najviše doprinijeti tom cilju. |
| --- | --- |

(1)

Na temelju članka 3. stavka 4. Direktive 2009/28/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (3) svaka država članica osigurava da udio energije iz obnovljivih izvora u svim oblicima prometa 2020. predstavlja najmanje 10 % konačne potrošnje energije u prometu u toj državi članici. Miješanje biogoriva jedna je od metoda dostupnih državama članicama za ostvarenje tog cilja te se očekuje da će ona najviše doprinijeti tom cilju.

| (2) | S obzirom na cilj Unije da dodatno smanji emisije stakleničkih plinova i značajni doprinos goriva koja se koriste u cestovnom prometu tim emisijama, države članice u skladu s člankom 7.a stavkom 2. Direktive 98/70/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (4) od isporučitelja goriva ili energije zahtijevaju da do 31. prosinca 2020. smanje za najmanje 6 % emisije stakleničkih plinova u životnom vijeku po energetskoj jedinici goriva koja u Uniji koriste cestovna vozila, necestovni pokretni strojevi, poljoprivredni i šumski traktori i rekreacijska plovila kad nisu na moru. Miješanje biogoriva jedna je od metoda dostupnih isporučiteljima fosilnih goriva za smanjenje intenziteta stakleničkih plinova isporučenih fosilnih goriva. |
| --- | --- |

(2)

S obzirom na cilj Unije da dodatno smanji emisije stakleničkih plinova i značajni doprinos goriva koja se koriste u cestovnom prometu tim emisijama, države članice u skladu s člankom 7.a stavkom 2. Direktive 98/70/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (4) od isporučitelja goriva ili energije zahtijevaju da do 31. prosinca 2020. smanje za najmanje 6 % emisije stakleničkih plinova u životnom vijeku po energetskoj jedinici goriva koja u Uniji koriste cestovna vozila, necestovni pokretni strojevi, poljoprivredni i šumski traktori i rekreacijska plovila kad nisu na moru. Miješanje biogoriva jedna je od metoda dostupnih isporučiteljima fosilnih goriva za smanjenje intenziteta stakleničkih plinova isporučenih fosilnih goriva.

| (3) | Direktivom 2009/28/EZ utvrđuju se kriteriji održivosti koje biogoriva i tekuća biogoriva moraju ispunjavati kako bi se smatrala dijelom ciljeva iz te direktive te kako bi ispunjavala uvjete za uključenje u programe javne potpore. Ti kriteriji uključuju zahtjeve o minimalnim uštedama emisija stakleničkih plinova koje biogoriva i tekuća biogoriva trebaju ostvariti u usporedbi s fosilnim gorivima. Istovjetni kriteriji održivosti za biogoriva utvrđeni su u Direktivi 98/70/EZ. |
| --- | --- |

(3)

Direktivom 2009/28/EZ utvrđuju se kriteriji održivosti koje biogoriva i tekuća biogoriva moraju ispunjavati kako bi se smatrala dijelom ciljeva iz te direktive te kako bi ispunjavala uvjete za uključenje u programe javne potpore. Ti kriteriji uključuju zahtjeve o minimalnim uštedama emisija stakleničkih plinova koje biogoriva i tekuća biogoriva trebaju ostvariti u usporedbi s fosilnim gorivima. Istovjetni kriteriji održivosti za biogoriva utvrđeni su u Direktivi 98/70/EZ.

| (4) | Kada se pašnjaci ili poljoprivredne površine prethodno predviđeni za opskrbu tržišta prehrambenih proizvoda i hrane za životinje pretvaraju u površine za proizvodnju biogoriva, potražnja za drugim proizvodima, koja nema veze s gorivom, i dalje će trebati biti zadovoljena, bilo intenziviranjem postojeće proizvodnje bilo pretvaranjem drugih nepoljoprivrednih površina u površine za poljoprivrednu proizvodnju. U potonjem slučaju radi se o neizravnoj promjeni uporabe zemljišta, a kada to uključuje prenamjenu zemljišta s velikim zalihama ugljika može doći do znatnih emisija stakleničkih plinova. Stoga bi direktive 98/70/EZ i 2009/28/EZ trebalo izmijeniti kako bi se u njih uključile odredbe za rješavanje problema neizravne promjene uporabe zemljišta s obzirom na to da trenutačna proizvodnja biogoriva većim dijelom počiva na kulturama s postojećih poljoprivrednih površina. |
| --- | --- |

(4)

Kada se pašnjaci ili poljoprivredne površine prethodno predviđeni za opskrbu tržišta prehrambenih proizvoda i hrane za životinje pretvaraju u površine za proizvodnju biogoriva, potražnja za drugim proizvodima, koja nema veze s gorivom, i dalje će trebati biti zadovoljena, bilo intenziviranjem postojeće proizvodnje bilo pretvaranjem drugih nepoljoprivrednih površina u površine za poljoprivrednu proizvodnju. U potonjem slučaju radi se o neizravnoj promjeni uporabe zemljišta, a kada to uključuje prenamjenu zemljišta s velikim zalihama ugljika može doći do znatnih emisija stakleničkih plinova. Stoga bi direktive 98/70/EZ i 2009/28/EZ trebalo izmijeniti kako bi se u njih uključile odredbe za rješavanje problema neizravne promjene uporabe zemljišta s obzirom na to da trenutačna proizvodnja biogoriva većim dijelom počiva na kulturama s postojećih poljoprivrednih površina.

| (5) | Prema predviđanjima o potražnji biogoriva koja su dostavile države članice te procjenama o emisijama plinova u vezi s neizravnom promjenom uporabe zemljišta za različite sirovine za proizvodnju biogoriva, izgledno je da su emisije stakleničkih plinova u vezi s neizravnom promjenom uporabe zemljišta znatne te bi mogle dovesti do poništenja nekih ili svih ušteda emisija stakleničkih plinova pojedinih biogoriva. Razlog tomu je činjenica što se očekuje da će gotovo sva proizvodnja biogoriva u 2020. dolaziti od kultura koje se uzgajaju na površinama koje bi se mogle koristiti za svrhe tržišta prehrambenih proizvoda ili hrane za životinje. Kako bi se smanjile takve emisije, primjereno je na odgovarajući način razlikovati različite skupine kultura kao što su uljarice, šećerne kulture i žitarice te druge kulture bogate škrobom. |
| --- | --- |

(5)

Prema predviđanjima o potražnji biogoriva koja su dostavile države članice te procjenama o emisijama plinova u vezi s neizravnom promjenom uporabe zemljišta za različite sirovine za proizvodnju biogoriva, izgledno je da su emisije stakleničkih plinova u vezi s neizravnom promjenom uporabe zemljišta znatne te bi mogle dovesti do poništenja nekih ili svih ušteda emisija stakleničkih plinova pojedinih biogoriva. Razlog tomu je činjenica što se očekuje da će gotovo sva proizvodnja biogoriva u 2020. dolaziti od kultura koje se uzgajaju na površinama koje bi se mogle koristiti za svrhe tržišta prehrambenih proizvoda ili hrane za životinje. Kako bi se smanjile takve emisije, primjereno je na odgovarajući način razlikovati različite skupine kultura kao što su uljarice, šećerne kulture i žitarice te druge kulture bogate škrobom.

| (6) | S ciljem izbjegavanja poticanja namjernog povećanja proizvodnje ostataka prerade na štetu osnovnog proizvoda, iz definicije ostataka prerade trebalo bi isključiti ostatke koji nastaju prilikom postupka proizvodnje koji je u tu svrhu namjerno modificiran. |
| --- | --- |

(6)

S ciljem izbjegavanja poticanja namjernog povećanja proizvodnje ostataka prerade na štetu osnovnog proizvoda, iz definicije ostataka prerade trebalo bi isključiti ostatke koji nastaju prilikom postupka proizvodnje koji je u tu svrhu namjerno modificiran.

| (7) | Izgledno je da će tekuća obnovljiva goriva biti potrebna u sektoru prometa kako bi se smanjile emisije stakleničkih plinova u tom sektoru. Napredna biogoriva, poput onih proizvedenih od otpada i algi, omogućuju velike uštede emisija stakleničkih plinova s niskim rizikom pojave neizravne promjene uporabe zemljišta te ne predstavljaju izravnu prijetnju poljoprivrednom zemljištu koje se koristi za svrhe tržišta prehrambenih proizvoda i hrane za životinje. Stoga je primjereno potaknuti veću proizvodnju tih naprednih biogoriva jer ona trenutačno na tržištu nisu dostupna u velikim količinama, djelomično zbog toga što se za javne subvencije natječu s ustaljenim tehnologijama proizvodnje biogoriva na temelju prehrambenih kultura. Svaka bi država članica trebala promicati potrošnju tih naprednih biogoriva, postavljanjem pravno neobvezujućih podciljeva na nacionalnoj razini u okviru obveze osiguravanja da udio energije iz obnovljivih izvora energije u svim oblicima prometa u 2020. predstavlja najmanje 10 % njihove konačne potrošnje energije u prometu u toj državi članici. Također je prikladno da države članice sastave objedinjeno izvješće o svojim postignućima u ostvarenju tih nacionalnih podciljeva u 2020. koje bi trebalo objaviti kako bi se procijenila učinkovitost mjera uvedenih ovom Direktivom o smanjenju rizika emisija stakleničkih plinova u vezi s neizravnom promjenom uporabe zemljišta promoviranjem naprednih biogoriva. Očekuje se da će ta napredna biogoriva i njihova promocija i dalje igrati važnu ulogu u dekarbonizaciji prometa te razvoju niskougljičnih prometnih tehnologija i nakon tog datuma. |
| --- | --- |

(7)

Izgledno je da će tekuća obnovljiva goriva biti potrebna u sektoru prometa kako bi se smanjile emisije stakleničkih plinova u tom sektoru. Napredna biogoriva, poput onih proizvedenih od otpada i algi, omogućuju velike uštede emisija stakleničkih plinova s niskim rizikom pojave neizravne promjene uporabe zemljišta te ne predstavljaju izravnu prijetnju poljoprivrednom zemljištu koje se koristi za svrhe tržišta prehrambenih proizvoda i hrane za životinje. Stoga je primjereno potaknuti veću proizvodnju tih naprednih biogoriva jer ona trenutačno na tržištu nisu dostupna u velikim količinama, djelomično zbog toga što se za javne subvencije natječu s ustaljenim tehnologijama proizvodnje biogoriva na temelju prehrambenih kultura. Svaka bi država članica trebala promicati potrošnju tih naprednih biogoriva, postavljanjem pravno neobvezujućih podciljeva na nacionalnoj razini u okviru obveze osiguravanja da udio energije iz obnovljivih izvora energije u svim oblicima prometa u 2020. predstavlja najmanje 10 % njihove konačne potrošnje energije u prometu u toj državi članici. Također je prikladno da države članice sastave objedinjeno izvješće o svojim postignućima u ostvarenju tih nacionalnih podciljeva u 2020. koje bi trebalo objaviti kako bi se procijenila učinkovitost mjera uvedenih ovom Direktivom o smanjenju rizika emisija stakleničkih plinova u vezi s neizravnom promjenom uporabe zemljišta promoviranjem naprednih biogoriva. Očekuje se da će ta napredna biogoriva i njihova promocija i dalje igrati važnu ulogu u dekarbonizaciji prometa te razvoju niskougljičnih prometnih tehnologija i nakon tog datuma.

| (8) | Razlike u procijenjenim emisijama u vezi s neizravnom promjenom uporabe zemljišta proizlaze iz različitih unosa podataka i ključnih pretpostavki o poljoprivrednom razvoju poput trendova u poljoprivrednim prinosima i produktivnosti, dodjeli suproizvoda i zapaženim stopama globalne promjene uporabe zemljišta i krčenja šuma koji nisu pod nadzorom proizvođača biogoriva. Iako se većina sirovina za proizvodnju biogoriva proizvodi se u Uniji, procijenjene emisije u vezi s neizravnom promjenom uporabe zemljišta uglavnom se očekuju izvan Unije, u područjima gdje će se najvjerojatnije ostvariti dodatna proizvodnja uz najniže troškove. Posebno, pretpostavke s obzirom na prenamjenu tropskih šuma i isušivanje tresetnog zemljišta izvan Unije snažno utječe na procijenjene emisije u vezi s neizravnom promjenom uporabe zemljišta povezane s proizvodnjom biodizela iz uljarica, i kao takvi najvažnije je osigurati da se ti podaci i pretpostavke preispitaju u skladu s najnovijim raspoloživim informacijama o prenamjeni tla i krčenju šuma, uključujući prijenos svakog napretka postignutog u tim područjima u okviru postojećih međunarodnih programa. |
| --- | --- |

(8)

Razlike u procijenjenim emisijama u vezi s neizravnom promjenom uporabe zemljišta proizlaze iz različitih unosa podataka i ključnih pretpostavki o poljoprivrednom razvoju poput trendova u poljoprivrednim prinosima i produktivnosti, dodjeli suproizvoda i zapaženim stopama globalne promjene uporabe zemljišta i krčenja šuma koji nisu pod nadzorom proizvođača biogoriva. Iako se većina sirovina za proizvodnju biogoriva proizvodi se u Uniji, procijenjene emisije u vezi s neizravnom promjenom uporabe zemljišta uglavnom se očekuju izvan Unije, u područjima gdje će se najvjerojatnije ostvariti dodatna proizvodnja uz najniže troškove. Posebno, pretpostavke s obzirom na prenamjenu tropskih šuma i isušivanje tresetnog zemljišta izvan Unije snažno utječe na procijenjene emisije u vezi s neizravnom promjenom uporabe zemljišta povezane s proizvodnjom biodizela iz uljarica, i kao takvi najvažnije je osigurati da se ti podaci i pretpostavke preispitaju u skladu s najnovijim raspoloživim informacijama o prenamjeni tla i krčenju šuma, uključujući prijenos svakog napretka postignutog u tim područjima u okviru postojećih međunarodnih programa.

| (9) | Kako bi se osigurala dugoročna konkurentnost bioindustrija te u skladu s Komunikacijom Komisije od 13. veljače 2012. pod nazivom „Inovacijama do održivog rasta: biogospodarstvo za Europu” i Komunikacijom Komisije od 20. rujna 2011. pod nazivom „Plan za Europu učinkovitih resursa”, kojima se promiču integrirane i raznolike biorafinerije diljem Europe, trebalo bi odrediti pojačane mjere na temelju Direktive 2009/28/EZ na način da se prednost daje korištenju biomase kao sirovine koja nema veliku gospodarsku vrijednost za druge uporabe osim uporabe u proizvodnji biogoriva. |
| --- | --- |

(9)

Kako bi se osigurala dugoročna konkurentnost bioindustrija te u skladu s Komunikacijom Komisije od 13. veljače 2012. pod nazivom „Inovacijama do održivog rasta: biogospodarstvo za Europu” i Komunikacijom Komisije od 20. rujna 2011. pod nazivom „Plan za Europu učinkovitih resursa”, kojima se promiču integrirane i raznolike biorafinerije diljem Europe, trebalo bi odrediti pojačane mjere na temelju Direktive 2009/28/EZ na način da se prednost daje korištenju biomase kao sirovine koja nema veliku gospodarsku vrijednost za druge uporabe osim uporabe u proizvodnji biogoriva.

| (10) | Češće korištenje električne energije iz obnovljivih izvora jest način suočavanja s brojnim izazovima u sektoru prometa, kao i u drugim energetskim sektorima. Stoga je prikladno predvidjeti dodatne mjere za poticanje korištenja električne energije iz obnovljivih izvora u sektoru prometa te povisiti faktore množenja za izračunavanje doprinosa električne energije iz obnovljivih izvora koja se koristi u elektrificiranom željezničkom prometu i koju koriste električna cestovna vozila kako bi se potaklo njihovo korištenje i probijanje na tržište. |
| --- | --- |

(10)

Češće korištenje električne energije iz obnovljivih izvora jest način suočavanja s brojnim izazovima u sektoru prometa, kao i u drugim energetskim sektorima. Stoga je prikladno predvidjeti dodatne mjere za poticanje korištenja električne energije iz obnovljivih izvora u sektoru prometa te povisiti faktore množenja za izračunavanje doprinosa električne energije iz obnovljivih izvora koja se koristi u elektrificiranom željezničkom prometu i koju koriste električna cestovna vozila kako bi se potaklo njihovo korištenje i probijanje na tržište.

| (11) | Direktivom 2008/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (5) pomaže se u približavanju Unije tome da postane „društvo koje reciklira”, stavljajući naglasak na izbjegavanje stvaranja otpada i korištenje otpada kao resursa. U hijerarhiji otpada općenito je utvrđen redoslijed prioriteta o onom što predstavlja najbolju opću okolišnu mogućnost u odnosu na zakonodavstvo i politiku u vezi s otpadom. Države članice trebale bi podupirati korištenje reciklata u skladu s hijerarhijom otpada te s ciljem postajanja društvo koje reciklira, a ne bi, kad god je to moguće, trebale podupirati odlaganje na odlagališta ili spaljivanje takvih reciklata. Neke od sirovina s niskim rizicima od neizravne promjene uporabe zemljišta mogu se smatrati otpadom. Međutim, one se i dalje mogu koristiti u druge svrhe koje bi predstavljale veći prioritet od oporabe energije u hijerarhiji otpada uspostavljenoj u članku 4. Direktive 2008/98/EZ. Stoga je prikladno da države članice uzmu u obzir načelo hijerarhije otpada u svim poticajnim mjerama za promicanje biogoriva s niskim rizikom od neizravnih promjena uporabe zemljišta ili svim mjerama za smanjenje mogućnosti prijevare u vezi s proizvodnjom takvih biogoriva kako mjere korištenja takvih sirovina za proizvodnju biogoriva ne bi bile u suprotnosti s naporima u vezi sa smanjenjem otpada ili povećanjem recikliranja te učinkovitim i održivim korištenjem dostupnih resursa. Države članice mogu u svoja izvješća na temelju Direktive 2009/28/EZ uključiti mjere koje poduzimaju u vezi s tim. |
| --- | --- |

(11)

Direktivom 2008/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (5) pomaže se u približavanju Unije tome da postane „društvo koje reciklira”, stavljajući naglasak na izbjegavanje stvaranja otpada i korištenje otpada kao resursa. U hijerarhiji otpada općenito je utvrđen redoslijed prioriteta o onom što predstavlja najbolju opću okolišnu mogućnost u odnosu na zakonodavstvo i politiku u vezi s otpadom. Države članice trebale bi podupirati korištenje reciklata u skladu s hijerarhijom otpada te s ciljem postajanja društvo koje reciklira, a ne bi, kad god je to moguće, trebale podupirati odlaganje na odlagališta ili spaljivanje takvih reciklata. Neke od sirovina s niskim rizicima od neizravne promjene uporabe zemljišta mogu se smatrati otpadom. Međutim, one se i dalje mogu koristiti u druge svrhe koje bi predstavljale veći prioritet od oporabe energije u hijerarhiji otpada uspostavljenoj u članku 4. Direktive 2008/98/EZ. Stoga je prikladno da države članice uzmu u obzir načelo hijerarhije otpada u svim poticajnim mjerama za promicanje biogoriva s niskim rizikom od neizravnih promjena uporabe zemljišta ili svim mjerama za smanjenje mogućnosti prijevare u vezi s proizvodnjom takvih biogoriva kako mjere korištenja takvih sirovina za proizvodnju biogoriva ne bi bile u suprotnosti s naporima u vezi sa smanjenjem otpada ili povećanjem recikliranja te učinkovitim i održivim korištenjem dostupnih resursa. Države članice mogu u svoja izvješća na temelju Direktive 2009/28/EZ uključiti mjere koje poduzimaju u vezi s tim.

| (12) | Minimalni prag za uštedu emisija stakleničkih plinova za biogoriva i tekuća biogoriva proizvedena u novim postrojenjima trebalo bi povećati kako bi se poboljšala njihova ukupna ravnoteža stakleničkih plinova te kako bi se odvratilo od daljnjih ulaganja u postrojenja s niskim uštedama emisija stakleničkih plinova. To povećanje predviđa zaštitne mehanizme u vezi s kapacitetima proizvodnje biogoriva i tekućih biogoriva u skladu s člankom 19. stavkom 6. drugim podstavkom Direktive 2009/28/EZ. |
| --- | --- |

(12)

Minimalni prag za uštedu emisija stakleničkih plinova za biogoriva i tekuća biogoriva proizvedena u novim postrojenjima trebalo bi povećati kako bi se poboljšala njihova ukupna ravnoteža stakleničkih plinova te kako bi se odvratilo od daljnjih ulaganja u postrojenja s niskim uštedama emisija stakleničkih plinova. To povećanje predviđa zaštitne mehanizme u vezi s kapacitetima proizvodnje biogoriva i tekućih biogoriva u skladu s člankom 19. stavkom 6. drugim podstavkom Direktive 2009/28/EZ.

| (13) | U svrhu pripreme za prelazak na napredna biogoriva i minimiziranja cjelokupnih učinaka neizravne promjene uporabe zemljišta u razdoblju do 2020., prikladno je ograničiti količinu biogoriva i tekućih biogoriva proizvedenih iz prehrambenih kultura kako je određeno u dijelu A Priloga VIII. Direktivi 2009/28/EZ te dijelu A Priloga V. Direktivi 98/70/EZ koja se mogu smatrati dijelom ciljeva određenih u Direktivi 2009/28/EZ, bez ograničavanja cjelokupnog korištenja takvih biogoriva i tekućih biogoriva. [...] |
| --- | --- |

(13)

U svrhu pripreme za prelazak na napredna biogoriva i minimiziranja cjelokupnih učinaka neizravne promjene uporabe zemljišta u razdoblju do 2020., prikladno je ograničiti količinu biogoriva i tekućih biogoriva proizvedenih iz prehrambenih kultura kako je određeno u dijelu A Priloga VIII. Direktivi 2009/28/EZ te dijelu A Priloga V. Direktivi 98/70/EZ koja se mogu smatrati dijelom ciljeva određenih u Direktivi 2009/28/EZ, bez ograničavanja cjelokupnog korištenja takvih biogoriva i tekućih biogoriva. [...]

| (14) | Ograničavanje količine biogoriva i tekućih biogoriva proizvedenih iz prehrambenih kultura koja se mogu smatrati dijelom ciljeva određenih u Direktivi 2009/28/EZ ne utječe na slobodu država članica da odrede svoj način pridržavanja propisanog udjela konvencionalnih biogoriva unutar ukupnog cilja od 10 %. Posljedično tomu, pristup tržištu biogoriva proizvedenih u postrojenjima koja su u funkciji prije kraja 2013. ostaje potpuno otvoren. Stoga ova Direktiva ne utječe na opravdana očekivanja upravitelja takvih postrojenja. |
| --- | --- |

(14)

Ograničavanje količine biogoriva i tekućih biogoriva proizvedenih iz prehrambenih kultura koja se mogu smatrati dijelom ciljeva određenih u Direktivi 2009/28/EZ ne utječe na slobodu država članica da odrede svoj način pridržavanja propisanog udjela konvencionalnih biogoriva unutar ukupnog cilja od 10 %. Posljedično tomu, pristup tržištu biogoriva proizvedenih u postrojenjima koja su u funkciji prije kraja 2013. ostaje potpuno otvoren. Stoga ova Direktiva ne utječe na opravdana očekivanja upravitelja takvih postrojenja.

| (15) | Procijenjene emisije u vezi s neizravnom promjenom uporabe zemljišta Komisija bi trebala uključiti u postupak izvješćivanja o emisijama stakleničkih plinova iz biogoriva na temelju direktiva 98/70/EZ i 2009/28/EZ. Biogorivima proizvedenima od sirovina koja ne uzrokuju dodatnu potražnju za zemljištem, poput onih proizvedenih od otpadnih sirovina, trebalo bi dodijeliti emisijski faktor nula. |
| --- | --- |

(15)

Procijenjene emisije u vezi s neizravnom promjenom uporabe zemljišta Komisija bi trebala uključiti u postupak izvješćivanja o emisijama stakleničkih plinova iz biogoriva na temelju direktiva 98/70/EZ i 2009/28/EZ. Biogorivima proizvedenima od sirovina koja ne uzrokuju dodatnu potražnju za zemljištem, poput onih proizvedenih od otpadnih sirovina, trebalo bi dodijeliti emisijski faktor nula.

| (16) | Povećanja prinosa u poljoprivrednim sektorima zbog pojačanog istraživanja, tehnološki razvoj i prijenos znanja u većoj mjeri koji bi bili prevagnuli da nije bilo programa za promicanje produktivnosti za biogoriva koja se temelje na kulturama za proizvodnju hrane za ljude i hrane za životinje, kao i uzgajanje drugog godišnjeg usjeva na područjima koja prethodno nisu korištena za uzgajanje drugog godišnjeg usjeva, mogu doprinijeti ublažavanju neizravne promjene uporabe zemljišta. U mjeri u kojoj konačno ublažavanje učinka neizravne promjene uporabe zemljišta na nacionalnoj razini ili razini projekta može biti kvantificirano, mjere uvedene ovom Direktivom mogle bi odraziti takva poboljšanja produktivnosti kako u smanjenim procijenjenim vrijednostima emisija neizravne promjene uporabe zemljišta tako i u doprinosu biogoriva koje se temelji na kulturama za proizvodnju hrane za ljude i hrane za životinje prema udjelu energije iz obnovljivih izvora u prometu koji treba postići u 2020. |
| --- | --- |

(16)

Povećanja prinosa u poljoprivrednim sektorima zbog pojačanog istraživanja, tehnološki razvoj i prijenos znanja u većoj mjeri koji bi bili prevagnuli da nije bilo programa za promicanje produktivnosti za biogoriva koja se temelje na kulturama za proizvodnju hrane za ljude i hrane za životinje, kao i uzgajanje drugog godišnjeg usjeva na područjima koja prethodno nisu korištena za uzgajanje drugog godišnjeg usjeva, mogu doprinijeti ublažavanju neizravne promjene uporabe zemljišta. U mjeri u kojoj konačno ublažavanje učinka neizravne promjene uporabe zemljišta na nacionalnoj razini ili razini projekta može biti kvantificirano, mjere uvedene ovom Direktivom mogle bi odraziti takva poboljšanja produktivnosti kako u smanjenim procijenjenim vrijednostima emisija neizravne promjene uporabe zemljišta tako i u doprinosu biogoriva koje se temelji na kulturama za proizvodnju hrane za ljude i hrane za životinje prema udjelu energije iz obnovljivih izvora u prometu koji treba postići u 2020.

| (17) | Dobrovoljni programi igraju sve važniju ulogu u pružanju dokaza o sukladnosti sa zahtjevima održivosti utvrđenima u direktivama 98/70/EZ i 2009/28/EZ. Stoga je prikladno ovlastiti Komisiju da zahtijeva da dobrovoljni programi, uključujući oni koje je Komisija već priznala u skladu s člankom 7.c stavkom 6. Direktive 98/70/EZ i člankom 18. stavkom 6. Direktive 2009/28/EZ, redovito izvješćuju o svojim aktivnostima. Takva bi izvješća trebala biti javna kako bi se povećala transparentnost i poboljšao nadzor Komisije. Osim toga, takvo izvješćivanje Komisiji bi pružilo potrebne podatke da može izvješćivati o radu dobrovoljnih programa s ciljem određivanja najbolje prakse i podnošenja, prema potrebi, prijedloga za daljnje promicanje takve najbolje prakse. |
| --- | --- |

(17)

Dobrovoljni programi igraju sve važniju ulogu u pružanju dokaza o sukladnosti sa zahtjevima održivosti utvrđenima u direktivama 98/70/EZ i 2009/28/EZ. Stoga je prikladno ovlastiti Komisiju da zahtijeva da dobrovoljni programi, uključujući oni koje je Komisija već priznala u skladu s člankom 7.c stavkom 6. Direktive 98/70/EZ i člankom 18. stavkom 6. Direktive 2009/28/EZ, redovito izvješćuju o svojim aktivnostima. Takva bi izvješća trebala biti javna kako bi se povećala transparentnost i poboljšao nadzor Komisije. Osim toga, takvo izvješćivanje Komisiji bi pružilo potrebne podatke da može izvješćivati o radu dobrovoljnih programa s ciljem određivanja najbolje prakse i podnošenja, prema potrebi, prijedloga za daljnje promicanje takve najbolje prakse.

| (18) | Kako bi se olakšalo nesmetano funkcioniranje unutarnjeg tržišta, primjereno je razjasniti uvjete pod kojima se primjenjuje načelo uzajamnog priznavanja za sve programe za provjeru usklađenosti s kriterijima održivosti za biogoriva i tekuća biogoriva utvrđenima u skladu s direktivama 98/70/EZ i 2009/28/EZ. |
| --- | --- |

(18)

Kako bi se olakšalo nesmetano funkcioniranje unutarnjeg tržišta, primjereno je razjasniti uvjete pod kojima se primjenjuje načelo uzajamnog priznavanja za sve programe za provjeru usklađenosti s kriterijima održivosti za biogoriva i tekuća biogoriva utvrđenima u skladu s direktivama 98/70/EZ i 2009/28/EZ.

| (19) | Iako su biogoriva koja se temelje na kulturama za proizvodnju hrane za ljude i hrane za životinje obično povezana s rizicima neizravne promjene uporabe zemljišta, postoje i iznimke. Države članice i Komisija trebale bi poticati razvoj i korištenje programa koji pouzdano mogu dokazati da proizvodnja određenog iznosa sirovina za proizvodnju biogoriva u određenom projektu nije potisnula proizvodnju u druge svrhe. To može biti slučaj, na primjer, kada je proizvodnja biogoriva jednaka iznosu dodatne proizvodnje postignute kroz ulaganja u poboljšanu produktivnost iznad razina koje bi se mogle postići na drugi način ili kada se proizvodnja biogoriva odvija na zemljištu gdje je došlo do izravne promjene uporabe zemljišta bez značajnih negativnih učinaka na prethodno postojeće usluge ekosustava koje je to zemljište pružalo, uključujući zaštitu zaliha ugljika i biološku raznolikost. |
| --- | --- |

(19)

Iako su biogoriva koja se temelje na kulturama za proizvodnju hrane za ljude i hrane za životinje obično povezana s rizicima neizravne promjene uporabe zemljišta, postoje i iznimke. Države članice i Komisija trebale bi poticati razvoj i korištenje programa koji pouzdano mogu dokazati da proizvodnja određenog iznosa sirovina za proizvodnju biogoriva u određenom projektu nije potisnula proizvodnju u druge svrhe. To može biti slučaj, na primjer, kada je proizvodnja biogoriva jednaka iznosu dodatne proizvodnje postignute kroz ulaganja u poboljšanu produktivnost iznad razina koje bi se mogle postići na drugi način ili kada se proizvodnja biogoriva odvija na zemljištu gdje je došlo do izravne promjene uporabe zemljišta bez značajnih negativnih učinaka na prethodno postojeće usluge ekosustava koje je to zemljište pružalo, uključujući zaštitu zaliha ugljika i biološku raznolikost.

| (20) | Primjereno je uskladiti pravila za korištenje zadanih vrijednosti kako bi se osiguralo jednako postupanje prema proizvođačima, bez obzira na mjesto proizvodnje. Dok treće zemlje smiju koristiti zadane vrijednosti, proizvođači iz Unije obvezni su koristiti stvarne vrijednosti kada su te vrijednosti više od zadanih vrijednosti ili kada država članica nije podnijela izvješće, čime se povećava njihovo administrativno opterećenje. Stoga bi trebalo pojednostaviti postojeća pravila kako korištenje zadanih vrijednosti ne bi bilo ograničeno na područja unutar Unije navedena u popisima iz članka 19. stavka 2. Direktive 2009/28/EZ i članka 7.d stavka 2. Direktive 98/70/EZ. |
| --- | --- |

(20)

Primjereno je uskladiti pravila za korištenje zadanih vrijednosti kako bi se osiguralo jednako postupanje prema proizvođačima, bez obzira na mjesto proizvodnje. Dok treće zemlje smiju koristiti zadane vrijednosti, proizvođači iz Unije obvezni su koristiti stvarne vrijednosti kada su te vrijednosti više od zadanih vrijednosti ili kada država članica nije podnijela izvješće, čime se povećava njihovo administrativno opterećenje. Stoga bi trebalo pojednostaviti postojeća pravila kako korištenje zadanih vrijednosti ne bi bilo ograničeno na područja unutar Unije navedena u popisima iz članka 19. stavka 2. Direktive 2009/28/EZ i članka 7.d stavka 2. Direktive 98/70/EZ.

| (21) | Kao posljedica stupanja na snagu Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), ovlasti dodijeljene Komisiji na temelju direktiva 2009/28/EZ i 98/70/EZ trebaju se uskladiti s člancima 290. i 291. UFEU-a. |
| --- | --- |

(21)

Kao posljedica stupanja na snagu Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), ovlasti dodijeljene Komisiji na temelju direktiva 2009/28/EZ i 98/70/EZ trebaju se uskladiti s člancima 290. i 291. UFEU-a.

| (22) | Radi osiguranja jedinstvenih uvjeta za provedbu direktiva 98/70/EZ i 2009/28/EZ, provedbene ovlasti trebalo bi dodijeliti Komisiji. Te bi se ovlasti trebale izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (6). |
| --- | --- |

(22)

Radi osiguranja jedinstvenih uvjeta za provedbu direktiva 98/70/EZ i 2009/28/EZ, provedbene ovlasti trebalo bi dodijeliti Komisiji. Te bi se ovlasti trebale izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (6).

| (23) | Kako bi se omogućila prilagodba Direktive 98/70/EZ tehničkom i znanstvenom napretku, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. UFEU-a s obzirom na dodavanje procijenjenih tipičnih i zadanih vrijednosti za procese dobivanja biogoriva i prilagodbe dozvoljenih analitičkih metoda, u vezi sa specifikacijama goriva, i dopuštenih odstupanja u tlaku pare za benzin koji sadrži bioetanol. |
| --- | --- |

(23)

Kako bi se omogućila prilagodba Direktive 98/70/EZ tehničkom i znanstvenom napretku, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. UFEU-a s obzirom na dodavanje procijenjenih tipičnih i zadanih vrijednosti za procese dobivanja biogoriva i prilagodbe dozvoljenih analitičkih metoda, u vezi sa specifikacijama goriva, i dopuštenih odstupanja u tlaku pare za benzin koji sadrži bioetanol.

| (24) | Kako bi se omogućila prilagodba Direktive 2009/28/EZ tehničkom i znanstvenom napretku, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. UFEU-a s obzirom na moguće dodavanje na popis sirovina za proizvodnju biogoriva i goriva čiji bi se doprinos ciljevima iz članka 3. stavka 4. te direktive trebao smatrati dvaput vrednijim od njihove energetske vrijednosti i s obzirom na dodavanje procijenjenih tipičnih i zadanih vrijednosti za procese dobivanja biogoriva i tekućih biogoriva. |
| --- | --- |

(24)

Kako bi se omogućila prilagodba Direktive 2009/28/EZ tehničkom i znanstvenom napretku, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. UFEU-a s obzirom na moguće dodavanje na popis sirovina za proizvodnju biogoriva i goriva čiji bi se doprinos ciljevima iz članka 3. stavka 4. te direktive trebao smatrati dvaput vrednijim od njihove energetske vrijednosti i s obzirom na dodavanje procijenjenih tipičnih i zadanih vrijednosti za procese dobivanja biogoriva i tekućih biogoriva.

| (25) | Posebno je važno da Komisija pri primjeni direktiva 98/70/EZ i 2009/28/EZ provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući i ona na razini stručnjaka. Prilikom pripreme i izrade delegiranih akata, Komisija bi trebala osigurati da se relevantni dokumenti Europskom parlamentu i Vijeću šalju istodobno, na vrijeme i na primjeren način. |
| --- | --- |

(25)

Posebno je važno da Komisija pri primjeni direktiva 98/70/EZ i 2009/28/EZ provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući i ona na razini stručnjaka. Prilikom pripreme i izrade delegiranih akata, Komisija bi trebala osigurati da se relevantni dokumenti Europskom parlamentu i Vijeću šalju istodobno, na vrijeme i na primjeren način.

| (26) | Komisija bi trebala preispitati učinkovitost mjera uvedenih ovom Direktivom, na temelju najboljih i najnovijih dostupnih znanstvenih dokaza, za ograničavanje emisija stakleničkih plinova u vezi s neizravnom promjenom uporabe zemljišta te za nalaženje načina daljnjeg smanjenja tog učinka. |
| --- | --- |

(26)

Komisija bi trebala preispitati učinkovitost mjera uvedenih ovom Direktivom, na temelju najboljih i najnovijih dostupnih znanstvenih dokaza, za ograničavanje emisija stakleničkih plinova u vezi s neizravnom promjenom uporabe zemljišta te za nalaženje načina daljnjeg smanjenja tog učinka.

| (27) | U skladu sa Zajedničkom političkom deklaracijom država članica i Komisije o obrazloženjima od 28. rujna 2011. (7), države članice obvezale su se u opravdanim slučajevima obavijestima o svojim mjerama prenošenja priložiti jedan ili više dokumenata u kojima se objašnjava odnos između sastavnih dijelova direktive i odgovarajućih dijelova nacionalnih instrumenata za prenošenje. U odnosu na ovu Direktivu zakonodavac smatra da je prosljeđivanje tih dokumenata opravdano. |
| --- | --- |

(27)

U skladu sa Zajedničkom političkom deklaracijom država članica i Komisije o obrazloženjima od 28. rujna 2011. (7), države članice obvezale su se u opravdanim slučajevima obavijestima o svojim mjerama prenošenja priložiti jedan ili više dokumenata u kojima se objašnjava odnos između sastavnih dijelova direktive i odgovarajućih dijelova nacionalnih instrumenata za prenošenje. U odnosu na ovu Direktivu zakonodavac smatra da je prosljeđivanje tih dokumenata opravdano.

| (28) | S obzirom na to da ciljeve ove Direktive, to jest osigurati jedinstveno tržište za goriva koja se koriste za cestovni promet i za necestovne pokretne strojeve te osigurati poštovanje minimalnih razina zaštite okoliša pri upotrebi tih goriva, ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se zbog svojeg opsega i učinaka oni na bolji način mogu ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Direktiva ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva. |
| --- | --- |

(28)

S obzirom na to da ciljeve ove Direktive, to jest osigurati jedinstveno tržište za goriva koja se koriste za cestovni promet i za necestovne pokretne strojeve te osigurati poštovanje minimalnih razina zaštite okoliša pri upotrebi tih goriva, ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se zbog svojeg opsega i učinaka oni na bolji način mogu ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Direktiva ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva.

| (29) | Direktive 98/70/EZ i 2009/28/EZ stoga bi trebalo na odgovarajući način izmijeniti, |
| --- | --- |

(29)

Direktive 98/70/EZ i 2009/28/EZ stoga bi trebalo na odgovarajući način izmijeniti,

DONIJELI SU OVU DIREKTIVU:

Članak 1.

Izmjene Direktive 98/70/EZ

Direktiva 98/70/EZ mijenja se kako slijedi:

| 1. | U članku 2. dodaju se sljedeće točke:






  „10. | ‚kulture bogate škrobom’ znači kulture koje se sastoje uglavnom od žitarica (bez obzira na to koriste li se isključivo zrna ili se koristi cijela biljka, kao u slučaju zelenog kukuruza), gomolja, korjenastih kultura (poput krumpira, čičoka, slatkih krumpira, manioke i jama) te izdanaka korijenja (poput taroa i cocoyama); |
| --- | --- | --- |

1.

U članku 2. dodaju se sljedeće točke:

„10.

‚kulture bogate škrobom’ znači kulture koje se sastoje uglavnom od žitarica (bez obzira na to koriste li se isključivo zrna ili se koristi cijela biljka, kao u slučaju zelenog kukuruza), gomolja, korjenastih kultura (poput krumpira, čičoka, slatkih krumpira, manioke i jama) te izdanaka korijenja (poput taroa i cocoyama);

| 11. | ‚biogoriva s niskim rizikom od neizravnih promjena uporabe zemljišta’ znači biogoriva čije sirovine nisu navedene u Prilogu V. dijelu A ili su navedene u Prilogu V. dijelu A, ali su proizvedene u okviru programa čija je svrha smanjenje premještanja proizvodnje za potrebe koje nisu potrebe za proizvodnju biogoriva i koje su proizvedene u skladu s kriterijima održivosti za biogoriva utvrđenima u članku 7.b. U obzir se uzima samo količina sirovina koja odgovara stvarnom smanjenju premještanja postignutom u okviru programa. Takvi programi mogu biti u obliku pojedinačnih projekata na lokalnoj razini ili u obliku mjera politike koje djelomično ili u cijelosti obuhvaćaju državno područje države članice ili treće zemlje. Premještanje proizvodnje za potrebe koje nisu potrebe proizvodnje biogoriva može se smanjiti ako program ostvari povećanja produktivnosti u području koje obuhvaća iznad razina koje bi prevladale kada takvi programi kojima se promovira produktivnost ne bi postojali; |
| --- | --- |

11.

‚biogoriva s niskim rizikom od neizravnih promjena uporabe zemljišta’ znači biogoriva čije sirovine nisu navedene u Prilogu V. dijelu A ili su navedene u Prilogu V. dijelu A, ali su proizvedene u okviru programa čija je svrha smanjenje premještanja proizvodnje za potrebe koje nisu potrebe za proizvodnju biogoriva i koje su proizvedene u skladu s kriterijima održivosti za biogoriva utvrđenima u članku 7.b. U obzir se uzima samo količina sirovina koja odgovara stvarnom smanjenju premještanja postignutom u okviru programa. Takvi programi mogu biti u obliku pojedinačnih projekata na lokalnoj razini ili u obliku mjera politike koje djelomično ili u cijelosti obuhvaćaju državno područje države članice ili treće zemlje. Premještanje proizvodnje za potrebe koje nisu potrebe proizvodnje biogoriva može se smanjiti ako program ostvari povećanja produktivnosti u području koje obuhvaća iznad razina koje bi prevladale kada takvi programi kojima se promovira produktivnost ne bi postojali;

| 12. | ‚ostaci prerade’ znači tvar koja nije jedan od konačnih proizvoda koji su neposredni cilj proizvodnog postupka; ona nije primarni cilj proizvodnog postupka i postupak nije bio namjerno izmijenjen radi njezine proizvodnje; |
| --- | --- |

12.

‚ostaci prerade’ znači tvar koja nije jedan od konačnih proizvoda koji su neposredni cilj proizvodnog postupka; ona nije primarni cilj proizvodnog postupka i postupak nije bio namjerno izmijenjen radi njezine proizvodnje;

| 13. | ‚ostaci iz poljoprivrede, akvakulture, ribarstva i šumarstva’ znači ostaci koji su izravno proizvedeni u okviru djelatnosti poljoprivrede, akvakulture, ribarstva i šumarstva; oni ne uključuju ostatke iz povezanih industrija ili prerade.”. |
| --- | --- |

13.

‚ostaci iz poljoprivrede, akvakulture, ribarstva i šumarstva’ znači ostaci koji su izravno proizvedeni u okviru djelatnosti poljoprivrede, akvakulture, ribarstva i šumarstva; oni ne uključuju ostatke iz povezanih industrija ili prerade.”.

| 2. | Članak 7.a mijenja se kako slijedi:






  (a) | stavak 5. zamjenjuje se sljedećim:
  „5.   Radi osiguranja jedinstvene provedbe ovog članka, Komisija donosi provedbene akte u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 11. stavka 3. kako bi odredila:






  (a) | metodologiju za izračun emisija stakleničkih plinova u životnom vijeku goriva, osim biogoriva, i energije; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Članak 7.a mijenja se kako slijedi:

(a)

stavak 5. zamjenjuje se sljedećim:

„5.   Radi osiguranja jedinstvene provedbe ovog članka, Komisija donosi provedbene akte u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 11. stavka 3. kako bi odredila:

(a)

metodologiju za izračun emisija stakleničkih plinova u životnom vijeku goriva, osim biogoriva, i energije;

| (b) | metodologiju kojom se prije 1. siječnja 2011. utvrđuje osnovna norma za gorivo na temelju emisija stakleničkih plinova u životnom vijeku fosilnih goriva po energetskoj jedinici u 2010. za potrebe stavka 2. ovog članka; |
| --- | --- |

(b)

metodologiju kojom se prije 1. siječnja 2011. utvrđuje osnovna norma za gorivo na temelju emisija stakleničkih plinova u životnom vijeku fosilnih goriva po energetskoj jedinici u 2010. za potrebe stavka 2. ovog članka;

| (c) | pravila kojima se osigurava što ujednačeniji pristup država članica u provedbi stavka 4. ovog članka; |
| --- | --- |

(c)

pravila kojima se osigurava što ujednačeniji pristup država članica u provedbi stavka 4. ovog članka;

| (d) | metodologiju za izračun doprinosa električnih cestovnih vozila, koja je usklađena s člankom 3. stavkom 4. Direktive 2009/28/EZ.”; |
| --- | --- |

(d)

metodologiju za izračun doprinosa električnih cestovnih vozila, koja je usklađena s člankom 3. stavkom 4. Direktive 2009/28/EZ.”;

| (b) | dodaje se sljedeći stavak:
  „6.   Kao dio izvješćivanja iz stavka 1., države članice osiguravaju da isporučitelji goriva nadležnom tijelu koje je odredila država članica podnose godišnje izvješće o proizvodnim procesima dobivanja biogoriva, obujmu biogoriva dobivenih iz sirovina kako je kategorizirano u Prilogu V. dijelu A te o emisijama stakleničkih plinova u životnom vijeku po energetskoj jedinici. Države članice te podatke dostavljaju Komisiji.”. |
| --- | --- |

(b)

dodaje se sljedeći stavak:

„6.   Kao dio izvješćivanja iz stavka 1., države članice osiguravaju da isporučitelji goriva nadležnom tijelu koje je odredila država članica podnose godišnje izvješće o proizvodnim procesima dobivanja biogoriva, obujmu biogoriva dobivenih iz sirovina kako je kategorizirano u Prilogu V. dijelu A te o emisijama stakleničkih plinova u životnom vijeku po energetskoj jedinici. Države članice te podatke dostavljaju Komisiji.”.

| 3. | Članak 7.b mijenja se kako slijedi:






  (a) | stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:
  „2.   Ušteda emisija stakleničkih plinova od korištenja biogoriva uzeta u obzir za potrebe iz stavka 1. iznosi barem 60 % za biogoriva proizvedena u postrojenjima u funkciji nakon ... (8). Smatra se da je postrojenje u funkciji ako je otpočela fizička proizvodnja biogoriva.
  U slučaju postrojenja koja su bila u funkciji ... (8) ili prije tog datuma, za potrebe iz stavka 1., biogoriva ostvaruju uštedu emisija stakleničkih plinova od najmanje 35 % do 31. prosinca 2017. i najmanje 50 % od 1. siječnja 2018.
  Ušteda emisije stakleničkih plinova ostvarena korištenjem biogoriva izračunava se u skladu s člankom 7.d stavkom 1.”; |
| --- | --- | --- |

3.

Članak 7.b mijenja se kako slijedi:

(a)

stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

„2.   Ušteda emisija stakleničkih plinova od korištenja biogoriva uzeta u obzir za potrebe iz stavka 1. iznosi barem 60 % za biogoriva proizvedena u postrojenjima u funkciji nakon ... (8). Smatra se da je postrojenje u funkciji ako je otpočela fizička proizvodnja biogoriva.

U slučaju postrojenja koja su bila u funkciji ... (8) ili prije tog datuma, za potrebe iz stavka 1., biogoriva ostvaruju uštedu emisija stakleničkih plinova od najmanje 35 % do 31. prosinca 2017. i najmanje 50 % od 1. siječnja 2018.

Ušteda emisije stakleničkih plinova ostvarena korištenjem biogoriva izračunava se u skladu s člankom 7.d stavkom 1.”;

| (b) | u stavku 3. drugi podstavak zamjenjuje se sljedećim:
  „Radi osiguranja jedinstvene primjene prvog podstavka točke (c) ovog članka, Komisija donosi provedbene akte kojima se utvrđuju kriteriji i geografski raspon za određivanje travnjaka koji su obuhvaćeni tom točkom. Ti provedbeni akti donose se u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 11. stavka 3.”. |
| --- | --- |

(b)

u stavku 3. drugi podstavak zamjenjuje se sljedećim:

„Radi osiguranja jedinstvene primjene prvog podstavka točke (c) ovog članka, Komisija donosi provedbene akte kojima se utvrđuju kriteriji i geografski raspon za određivanje travnjaka koji su obuhvaćeni tom točkom. Ti provedbeni akti donose se u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 11. stavka 3.”.

| 4. | Članak 7.c mijenja se kako slijedi:






  (a) | u stavku 3. treći podstavak zamjenjuje se sljedećim:
  „Komisija donosi provedbene akte u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 11. stavka 3. radi uspostavljanja popisa odgovarajućih i relevantnih informacija iz prvih dvaju podstavaka ovog stavka. Komisija posebno osigurava da pružanje tih informacija ne predstavlja prekomjerno administrativno opterećenje za poslovne subjekte općenito, a posebno ne za male poljoprivrednike, organizacije i zadruge proizvođača.”; |
| --- | --- | --- |

4.

Članak 7.c mijenja se kako slijedi:

(a)

u stavku 3. treći podstavak zamjenjuje se sljedećim:

„Komisija donosi provedbene akte u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 11. stavka 3. radi uspostavljanja popisa odgovarajućih i relevantnih informacija iz prvih dvaju podstavaka ovog stavka. Komisija posebno osigurava da pružanje tih informacija ne predstavlja prekomjerno administrativno opterećenje za poslovne subjekte općenito, a posebno ne za male poljoprivrednike, organizacije i zadruge proizvođača.”;

| (b) | u stavku 5. dodaju se sljedeći podstavci:
  „Dobrovoljni programi iz stavka 4. („dobrovoljni programi”) redovito, a barem jednom godišnje, objavljuju popis svojih tijela za ovjeravanje koji se koristi za neovisnu reviziju, navodeći za svako tijelo za ovjeravanje koji subjekt ili koje nacionalno javno tijelo ga je priznalo te koji subjekt ili koje nacionalno javno tijelo ga nadzire.
  Osobito kako bi spriječila prijevaru, Komisija može na temelju analize rizika ili izvješća iz stavka 6. drugog podstavka ovog članka utvrditi norme neovisne revizije i zahtijevati da svi dobrovoljni programi primjenjuju te norme. To se izvršava putem provedbenih akata donesenih u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 11. stavka 3. Tim se aktima određuje vremenski okvir prema kojem dobrovoljni programi trebaju provesti te norme. Komisija može staviti izvan snage odluke kojima se priznaju dobrovoljni programi u slučaju da ti dobrovoljni programi ne provedu te norme u predviđenom roku.”; |
| --- | --- |

(b)

u stavku 5. dodaju se sljedeći podstavci:

„Dobrovoljni programi iz stavka 4. („dobrovoljni programi”) redovito, a barem jednom godišnje, objavljuju popis svojih tijela za ovjeravanje koji se koristi za neovisnu reviziju, navodeći za svako tijelo za ovjeravanje koji subjekt ili koje nacionalno javno tijelo ga je priznalo te koji subjekt ili koje nacionalno javno tijelo ga nadzire.

Osobito kako bi spriječila prijevaru, Komisija može na temelju analize rizika ili izvješća iz stavka 6. drugog podstavka ovog članka utvrditi norme neovisne revizije i zahtijevati da svi dobrovoljni programi primjenjuju te norme. To se izvršava putem provedbenih akata donesenih u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 11. stavka 3. Tim se aktima određuje vremenski okvir prema kojem dobrovoljni programi trebaju provesti te norme. Komisija može staviti izvan snage odluke kojima se priznaju dobrovoljni programi u slučaju da ti dobrovoljni programi ne provedu te norme u predviđenom roku.”;

| (c) | stavak 6. zamjenjuje se sljedećim:
  „6.   Odluke na temelju stavka 4. ovog članka donose se u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 11. stavka 3. Te su odluke važeće najdulje pet godina.
  Komisija zahtijeva da svaki dobrovoljni program o kojem je odluka donesena na temelju stavka 4. do ... (9) i zatim svake godine do 30. travnja Komisiji podnese izvješće koje obuhvaća sve točke određene u trećem podstavku ovog stavka. Općenito, izvješće obuhvaća prethodnu kalendarsku godinu. Prvo izvješće obuhvaća najmanje šest mjeseci od... (10). Zahtjev da se podnese izvješće primjenjuje se samo na dobrovoljne programe koji su djelovali najmanje 12 mjeseci.
  Komisija do... (11) podnosi izvješće Europskom parlamentu i Vijeću s analizom izvješća iz drugog podstavka ovog stavka, preispitivanjem funkcioniranja sporazumâ iz stavka 4. ili dobrovoljnih programa u odnosu na koje je donesena odluka u skladu s ovim člankom i prepoznatim najboljim praksama. Izvješće se temelji na najboljim dostupnim informacijama, uključujući nakon savjetovanja s dionicima, te se temelji na praktičnom iskustvu u primjeni dotičnih sporazuma ili programa. U izvješću se analizira sljedeće: | općenito:






  (a) | neovisnost, načini i učestalost revizija, u odnosu na ono što je navedeno o tim aspektima u dokumentaciji programa, u trenutku kada je Komisija odobrila predmetni program, te u odnosu na najbolju industrijsku praksu; |
| --- | --- | --- | --- |

(c)

stavak 6. zamjenjuje se sljedećim:

„6.   Odluke na temelju stavka 4. ovog članka donose se u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 11. stavka 3. Te su odluke važeće najdulje pet godina.

Komisija zahtijeva da svaki dobrovoljni program o kojem je odluka donesena na temelju stavka 4. do ... (9) i zatim svake godine do 30. travnja Komisiji podnese izvješće koje obuhvaća sve točke određene u trećem podstavku ovog stavka. Općenito, izvješće obuhvaća prethodnu kalendarsku godinu. Prvo izvješće obuhvaća najmanje šest mjeseci od... (10). Zahtjev da se podnese izvješće primjenjuje se samo na dobrovoljne programe koji su djelovali najmanje 12 mjeseci.

Komisija do... (11) podnosi izvješće Europskom parlamentu i Vijeću s analizom izvješća iz drugog podstavka ovog stavka, preispitivanjem funkcioniranja sporazumâ iz stavka 4. ili dobrovoljnih programa u odnosu na koje je donesena odluka u skladu s ovim člankom i prepoznatim najboljim praksama. Izvješće se temelji na najboljim dostupnim informacijama, uključujući nakon savjetovanja s dionicima, te se temelji na praktičnom iskustvu u primjeni dotičnih sporazuma ili programa. U izvješću se analizira sljedeće:

općenito:

(a)

neovisnost, načini i učestalost revizija, u odnosu na ono što je navedeno o tim aspektima u dokumentaciji programa, u trenutku kada je Komisija odobrila predmetni program, te u odnosu na najbolju industrijsku praksu;

| (b) | dostupnost, iskustvo i transparentnost prilikom primjene metoda za prepoznavanje i rješavanje slučajeva nesukladnosti, uz obraćanje posebne pozornosti na rješavanje stvarnih ili navodnih ozbiljnih prijestupa od strane članova programa; |
| --- | --- |

(b)

dostupnost, iskustvo i transparentnost prilikom primjene metoda za prepoznavanje i rješavanje slučajeva nesukladnosti, uz obraćanje posebne pozornosti na rješavanje stvarnih ili navodnih ozbiljnih prijestupa od strane članova programa;

| (c) | transparentnost, osobito u pogledu dostupnosti programa, dostupnosti prijevoda na službene jezike zemalja i regija iz kojih potječu sirovine, dostupnosti popisa ovlaštenih subjekata i odgovarajućih potvrda te revizorskih izvješća; |
| --- | --- |

(c)

transparentnost, osobito u pogledu dostupnosti programa, dostupnosti prijevoda na službene jezike zemalja i regija iz kojih potječu sirovine, dostupnosti popisa ovlaštenih subjekata i odgovarajućih potvrda te revizorskih izvješća;

| (d) | sudjelovanje dionika, osobito u pogledu savjetovanja s autohtonim i lokalnim zajednicama prije donošenja odluke tijekom izrade i preispitivanja programa te tijekom revizija i odgovor na njihove doprinose; |
| --- | --- |

(d)

sudjelovanje dionika, osobito u pogledu savjetovanja s autohtonim i lokalnim zajednicama prije donošenja odluke tijekom izrade i preispitivanja programa te tijekom revizija i odgovor na njihove doprinose;

| (e) | ukupna stabilnost programa, osobito s obzirom na pravila o akreditaciji, kvalifikaciji i neovisnosti revizora i odgovarajućih programskih tijela; |
| --- | --- |

(e)

ukupna stabilnost programa, osobito s obzirom na pravila o akreditaciji, kvalifikaciji i neovisnosti revizora i odgovarajućih programskih tijela;

| (f) | ažuriranja programa u odnosu na tržište, količina certificiranih sirovina i biogoriva, po zemlji porijekla i vrsti, broj sudionika; |
| --- | --- |

(f)

ažuriranja programa u odnosu na tržište, količina certificiranih sirovina i biogoriva, po zemlji porijekla i vrsti, broj sudionika;

| (g) | lakoća i učinkovitost provedbe sustava za praćenje dokaza o usklađenosti s kriterijima održivosti koji su u programu određeni za njegove članove, pri čemu bi taj sustav trebao služiti kao sredstvo za sprečavanje prijevarnih radnji posebno s ciljem uočavanja, obrade i naknadnih postupaka u vezi sa slučajevima u kojima se sumnja na prijevaru i druge nepravilnosti te prema potrebi broj otkrivenih slučajeva prijevare ili nepravilnosti; |
| --- | --- |

(g)

lakoća i učinkovitost provedbe sustava za praćenje dokaza o usklađenosti s kriterijima održivosti koji su u programu određeni za njegove članove, pri čemu bi taj sustav trebao služiti kao sredstvo za sprečavanje prijevarnih radnji posebno s ciljem uočavanja, obrade i naknadnih postupaka u vezi sa slučajevima u kojima se sumnja na prijevaru i druge nepravilnosti te prema potrebi broj otkrivenih slučajeva prijevare ili nepravilnosti;

| | a osobito:






  (h) | opcije za subjekte koji će biti ovlašteni za priznavanje i nadzor tijela za ovjeravanje; |
| --- | --- | --- |

a osobito:

(h)

opcije za subjekte koji će biti ovlašteni za priznavanje i nadzor tijela za ovjeravanje;

| (i) | pravila za priznavanje ili akreditaciju tijela za ovjeravanje; |
| --- | --- |

(i)

pravila za priznavanje ili akreditaciju tijela za ovjeravanje;

| (j) | pravila za provođenje nadzora tijela za ovjeravanje. |
| --- | --- |

(j)

pravila za provođenje nadzora tijela za ovjeravanje.

Država članica može obavijestiti Komisiju o svojem nacionalnom programu. Komisija daje prednost procjeni takvog programa. Odluka o usklađenosti tako priopćenog nacionalnog programa s uvjetima utvrđenima ovom Direktivom donosi se u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 11. stavka 3. kako bi se olakšalo uzajamno bilateralno i multilateralno priznavanje programa za provjeru usklađenosti s kriterijima održivosti u pogledu biogoriva. Kada je odluka pozitivna, programima utvrđenima u skladu s ovim člankom ne može se odbiti uzajamno priznavanje s programom te države članice.”;

| (d) | stavak 8. zamjenjuje se sljedećim:
  „8.   Na zahtjev države članice ili na svoju inicijativu Komisija preispituje primjenu članka 7.b u odnosu na izvor biogoriva i u roku od šest mjeseci od primitka zahtjeva odlučuje, u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 11. stavka 3., smije li dotična država članica biogorivo iz tog izvora uzeti u obzir za potrebe članka 7.a.”. |
| --- | --- |

(d)

stavak 8. zamjenjuje se sljedećim:

„8.   Na zahtjev države članice ili na svoju inicijativu Komisija preispituje primjenu članka 7.b u odnosu na izvor biogoriva i u roku od šest mjeseci od primitka zahtjeva odlučuje, u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 11. stavka 3., smije li dotična država članica biogorivo iz tog izvora uzeti u obzir za potrebe članka 7.a.”.

| 5. | Članak 7.d mijenja se kako slijedi:






  (a) | stavci od 3., 4. i 5. zamjenjuju se sljedećim:
  „3.   Komisiji se mogu prijaviti tipične emisije stakleničkih plinova iz uzgoja poljoprivrednih sirovina uključene u izvješća iz stavka 2. kada se radi o državama članicama te u izvješća koja su istovjetna izvješćima iz stavka 2. i koja su sastavila nadležna tijela kada se radi o područjima izvan Unije.
  4.   Komisija može odlučiti, putem provedbenog akta donesenog u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 11. stavka 3., da izvješća iz stavka 3. ovog članka sadrže točne podatke u svrhu mjerenja emisija stakleničkih plinova povezanih s uzgojem sirovina za proizvodnju biogoriva koje se tipično proizvode na tim područjima za potrebe članka 7.b stavka 2.
  5.   Komisija najkasnije 31. prosinca 2012., a nakon toga svake dvije godine, sastavlja izvješće o procijenjenim tipičnim i zadanim vrijednostima u dijelovima B i E Priloga IV., pri čemu se posebna pozornost posvećuje emisijama stakleničkih plinova koje prouzrokuju promet i prerada.
  Ako je u izvješćima iz prvog podstavka navedeno da će možda biti potrebno prilagoditi procijenjene tipične i zadane vrijednosti u dijelovima B i E Priloga IV. na temelju najnovijih znanstvenih dokaza, Komisija prema potrebi podnosi zakonodavni prijedlog Europskom parlamentu i Vijeću.”; |
| --- | --- | --- |

5.

Članak 7.d mijenja se kako slijedi:

(a)

stavci od 3., 4. i 5. zamjenjuju se sljedećim:

„3.   Komisiji se mogu prijaviti tipične emisije stakleničkih plinova iz uzgoja poljoprivrednih sirovina uključene u izvješća iz stavka 2. kada se radi o državama članicama te u izvješća koja su istovjetna izvješćima iz stavka 2. i koja su sastavila nadležna tijela kada se radi o područjima izvan Unije.

4.   Komisija može odlučiti, putem provedbenog akta donesenog u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 11. stavka 3., da izvješća iz stavka 3. ovog članka sadrže točne podatke u svrhu mjerenja emisija stakleničkih plinova povezanih s uzgojem sirovina za proizvodnju biogoriva koje se tipično proizvode na tim područjima za potrebe članka 7.b stavka 2.

5.   Komisija najkasnije 31. prosinca 2012., a nakon toga svake dvije godine, sastavlja izvješće o procijenjenim tipičnim i zadanim vrijednostima u dijelovima B i E Priloga IV., pri čemu se posebna pozornost posvećuje emisijama stakleničkih plinova koje prouzrokuju promet i prerada.

Ako je u izvješćima iz prvog podstavka navedeno da će možda biti potrebno prilagoditi procijenjene tipične i zadane vrijednosti u dijelovima B i E Priloga IV. na temelju najnovijih znanstvenih dokaza, Komisija prema potrebi podnosi zakonodavni prijedlog Europskom parlamentu i Vijeću.”;

| (b) | stavak 6. briše se. |
| --- | --- |

(b)

stavak 6. briše se.

| (c) | u stavku 7. prvi, drugi i treći podstavak zamjenjuju se sljedećim:
  „7.   Komisija nastavlja preispitivati Prilog IV. s ciljem dodavanja, u opravdanim slučajevima, vrijednosti za novu tehnologiju proizvodnje biogoriva za iste ili druge sirovine. Tim preispitivanjem također se u obzir uzima izmjena metodologije utvrđene u Prilogu IV. dijelu C, osobito s obzirom na:






  — | metodu uzimanja u obzir otpadaka i ostataka; |
| --- | --- | --- |

(c)

u stavku 7. prvi, drugi i treći podstavak zamjenjuju se sljedećim:

„7.   Komisija nastavlja preispitivati Prilog IV. s ciljem dodavanja, u opravdanim slučajevima, vrijednosti za novu tehnologiju proizvodnje biogoriva za iste ili druge sirovine. Tim preispitivanjem također se u obzir uzima izmjena metodologije utvrđene u Prilogu IV. dijelu C, osobito s obzirom na:

—

metodu uzimanja u obzir otpadaka i ostataka;

| — | metodu uzimanja u obzir suproizvoda; |
| --- | --- |

—

metodu uzimanja u obzir suproizvoda;

| — | metodu za obračunavanje kogeneracije; i |
| --- | --- |

—

metodu za obračunavanje kogeneracije; i

| — | status suproizvoda dodijeljen ostacima poljoprivrednih kultura. |
| --- | --- |

—

status suproizvoda dodijeljen ostacima poljoprivrednih kultura.

Zadane vrijednosti za biodizel iz otpadnog biljnog ili životinjskog ulja preispituju se što je prije moguće. Ako je u preispitivanju Komisije zaključeno da su potrebni dodaci Prilogu IV., Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 10.a kako bi se dodale, ali ne i izbrisale ili izmijenile, procijenjene tipične i zadane vrijednosti u Prilogu IV. dijelovima A, B, D i E za proizvodne procese dobivanja biogoriva za koje u tom prilogu još nisu uključene posebne vrijednosti.”;

| (d) | stavak 8. zamjenjuje se sljedećim:
  „8.   Kada je to potrebno kako bi se osigurala jedinstvena primjena Priloga IV. dijela C točke 9., Komisija može donijeti provedbene akte u kojima se određuju detaljne tehničke specifikacije i definicije. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 11. stavka 3.”. |
| --- | --- |

(d)

stavak 8. zamjenjuje se sljedećim:

„8.   Kada je to potrebno kako bi se osigurala jedinstvena primjena Priloga IV. dijela C točke 9., Komisija može donijeti provedbene akte u kojima se određuju detaljne tehničke specifikacije i definicije. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 11. stavka 3.”.

| 6. | U članku 7.e stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:
  „2.   Izvješća Komisije Europskom parlamentu i Vijeću iz članka 7.b stavka 7., članka 7.c stavka 2., članka 7.c stavka 9. te članka 7.d stavaka 4. i 5., kao i izvješća i informacije koji se dostavljaju na temelju članka 7.c stavka 3. prvog i petog podstavka i članka 7.d. stavka 2. pripremaju se i prenose za potrebe Direktive 2009/28/EZ i ove Direktive.”. |
| --- | --- |

6.

U članku 7.e stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

„2.   Izvješća Komisije Europskom parlamentu i Vijeću iz članka 7.b stavka 7., članka 7.c stavka 2., članka 7.c stavka 9. te članka 7.d stavaka 4. i 5., kao i izvješća i informacije koji se dostavljaju na temelju članka 7.c stavka 3. prvog i petog podstavka i članka 7.d. stavka 2. pripremaju se i prenose za potrebe Direktive 2009/28/EZ i ove Direktive.”.

| 7. | Članak 8. mijenja se kako slijedi:






  (a) | stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:
  „1.   Države članice prate usklađenost sa zahtjevima iz članaka 3. i 4. u pogledu benzinskog i dizelskog goriva na temelju analitičkih metoda iz Priloga I. odnosno Priloga II.”; |
| --- | --- | --- |

7.

Članak 8. mijenja se kako slijedi:

(a)

stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

„1.   Države članice prate usklađenost sa zahtjevima iz članaka 3. i 4. u pogledu benzinskog i dizelskog goriva na temelju analitičkih metoda iz Priloga I. odnosno Priloga II.”;

| (b) | stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:
  „3.   Svake godine do 31. kolovoza države članice podnose izvješće s podacima o nacionalnoj kakvoći goriva za prethodnu kalendarsku godinu. Komisija uspostavlja zajednički format za podnošenje pregleda podataka o nacionalnoj kakvoći goriva putem provedbenog akta donesenog u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 11. stavka 3. Prvo izvješće podnosi se do 30. lipnja 2002. Od 1. siječnja 2004. format tog izvješća usklađen je s onim opisanim u odgovarajućoj europskoj normi. Osim toga, države članice izvješćuju o ukupnim obujmima benzinskih i dizelskih goriva na tržištu na njihovom državnom području te o obujmima bezolovnog benzina i dizelskih goriva na tržištu s najvišim sadržajem sumpora od 10 mg/kg. Nadalje, države članice godišnje izvješćuju o raspoloživosti, na temelju primjerene zemljopisne ujednačenosti, benzinskih i dizelskih goriva s najvišim sadržajem sumpora od 10 mg/kg na tržištu unutar njihova državnog područja.”. |
| --- | --- |

(b)

stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

„3.   Svake godine do 31. kolovoza države članice podnose izvješće s podacima o nacionalnoj kakvoći goriva za prethodnu kalendarsku godinu. Komisija uspostavlja zajednički format za podnošenje pregleda podataka o nacionalnoj kakvoći goriva putem provedbenog akta donesenog u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 11. stavka 3. Prvo izvješće podnosi se do 30. lipnja 2002. Od 1. siječnja 2004. format tog izvješća usklađen je s onim opisanim u odgovarajućoj europskoj normi. Osim toga, države članice izvješćuju o ukupnim obujmima benzinskih i dizelskih goriva na tržištu na njihovom državnom području te o obujmima bezolovnog benzina i dizelskih goriva na tržištu s najvišim sadržajem sumpora od 10 mg/kg. Nadalje, države članice godišnje izvješćuju o raspoloživosti, na temelju primjerene zemljopisne ujednačenosti, benzinskih i dizelskih goriva s najvišim sadržajem sumpora od 10 mg/kg na tržištu unutar njihova državnog područja.”.

| 8. | U članku 8.a stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:
  „3.   S obzirom na procjenu provedenu primjenom metodologije ispitivanja iz stavka 1., Europski parlament i Vijeće mogu revidirati ograničenje za sadržaj MMT-a u gorivu određeno u stavku 2. na temelju zakonodavnog prijedloga Komisije.”. |
| --- | --- |

8.

U članku 8.a stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

„3.   S obzirom na procjenu provedenu primjenom metodologije ispitivanja iz stavka 1., Europski parlament i Vijeće mogu revidirati ograničenje za sadržaj MMT-a u gorivu određeno u stavku 2. na temelju zakonodavnog prijedloga Komisije.”.

| 9. | U članku 9. stavku 1. dodaje se sljedeća točka:






  „(k) | postupak i obujam proizvodnje biogoriva te emisija stakleničkih plinova u životnom vijeku po energetskoj jedinici, uključujući privremene srednje vrijednosti procijenjenih emisija u vezi s neizravnom promjenom uporabe zemljišta i povezani raspon koji proizlazi iz analize osjetljivosti u skladu s Prilogom V. biogoriva potrošenih u Uniji. Komisija objavljuje podatke o privremenim procijenjenim emisijama u vezi s neizravnom promjenom uporabe zemljišta i povezanom rasponu koji je proizašao iz analize osjetljivosti.”. |
| --- | --- | --- |

9.

U članku 9. stavku 1. dodaje se sljedeća točka:

„(k)

postupak i obujam proizvodnje biogoriva te emisija stakleničkih plinova u životnom vijeku po energetskoj jedinici, uključujući privremene srednje vrijednosti procijenjenih emisija u vezi s neizravnom promjenom uporabe zemljišta i povezani raspon koji proizlazi iz analize osjetljivosti u skladu s Prilogom V. biogoriva potrošenih u Uniji. Komisija objavljuje podatke o privremenim procijenjenim emisijama u vezi s neizravnom promjenom uporabe zemljišta i povezanom rasponu koji je proizašao iz analize osjetljivosti.”.

| 10. | Članak 10. mijenja se kako slijedi:






  (a) | naslov se zamjenjuje sljedećim:

  „Postupak prilagodbe dozvoljenih analitičkih metoda i odobrenih odstupanja tlaka pare.” |
| --- | --- | --- |

10.

Članak 10. mijenja se kako slijedi:

(a)

naslov se zamjenjuje sljedećim:

„Postupak prilagodbe dozvoljenih analitičkih metoda i odobrenih odstupanja tlaka pare.”

| (b) | stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:
  „1.   Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 10.a u mjeri potrebnoj za prilagodbu dozvoljenih analitičkih metoda kako bi se osigurala usklađenost s bilo kojom revidiranom verzijom europskih normi iz priloga I. ili II. Komisija je također ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 10.a u svrhu prilagodbe odobrenog odstupanja tlaka pare u kPa za sadržaj etanola u benzinu određenog u Prilogu III. u okviru ograničenja određenog u članku 3. stavku 4. prvom podstavku. Takvi delegirani akti ne dovode u pitanje odstupanja odobrena na temelju članka 3. stavka 4.”. |
| --- | --- |

(b)

stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

„1.   Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 10.a u mjeri potrebnoj za prilagodbu dozvoljenih analitičkih metoda kako bi se osigurala usklađenost s bilo kojom revidiranom verzijom europskih normi iz priloga I. ili II. Komisija je također ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 10.a u svrhu prilagodbe odobrenog odstupanja tlaka pare u kPa za sadržaj etanola u benzinu određenog u Prilogu III. u okviru ograničenja određenog u članku 3. stavku 4. prvom podstavku. Takvi delegirani akti ne dovode u pitanje odstupanja odobrena na temelju članka 3. stavka 4.”.

| 11. | Umeće se sljedeći članak:
  „Članak 10.a
  Izvršavanje ovlasti
  1.   Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji podložno uvjetima utvrđenima u ovom članku.
  2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 7.d stavka 7. i članka 10. stavka 1. dodjeljuje se Komisiji na razdoblje od pet godina počevši od ... (12).
  3.   Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članka 7.d stavka 7. i članka 10. stavka 1. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv proizvodi učinke dan nakon objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.
  4.   Čim donese delegirani akt, Komisija ga istodobno priopćuje Europskom parlamentu i Vijeću.
  5.   Delegirani akt donesen na temelju članka 7.d stavka 7. i članka 10. stavka 1. stupa na snagu samo ako Europski parlament ili Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne ulože nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće uložiti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.”. |
| --- | --- |

11.

Umeće se sljedeći članak:

„Članak 10.a

Izvršavanje ovlasti

1.   Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji podložno uvjetima utvrđenima u ovom članku.

2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 7.d stavka 7. i članka 10. stavka 1. dodjeljuje se Komisiji na razdoblje od pet godina počevši od ... (12).

3.   Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članka 7.d stavka 7. i članka 10. stavka 1. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv proizvodi učinke dan nakon objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.

4.   Čim donese delegirani akt, Komisija ga istodobno priopćuje Europskom parlamentu i Vijeću.

5.   Delegirani akt donesen na temelju članka 7.d stavka 7. i članka 10. stavka 1. stupa na snagu samo ako Europski parlament ili Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne ulože nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće uložiti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.”.

| 12. | Članak 11. zamjenjuje se sljedećim:
  „Članak 11.
  Postupak odbora
  1.   Osim u slučajevima navedenima u stavku 2., Komisiji pomaže Odbor za kakvoću goriva. Navedeni odbor je odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (13).
  2.   U vezi s pitanjima koja se odnose na održivost biogoriva i tekućih biogoriva iz članaka 7.b, 7.c i 7.d Komisiji pomaže Odbor za održivost biogoriva i tekućih biogoriva iz članka 25. stavka 2. Direktive 2009/28/EZ. Navedeni odbor je odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011.
  3.   Pri upućivanju na ovaj stavak primjenjuje se članak 5. Uredbe (EU) br. 182/2011.
  Ako odbor ne da nikakvo mišljenje, Komisija ne donosi nacrt provedbenog akta i primjenjuje se članak 5. stavak 4. treći podstavak Uredbe (EU) br. 182/2011. |
| --- | --- |

12.

Članak 11. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 11.

Postupak odbora

1.   Osim u slučajevima navedenima u stavku 2., Komisiji pomaže Odbor za kakvoću goriva. Navedeni odbor je odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (13).

2.   U vezi s pitanjima koja se odnose na održivost biogoriva i tekućih biogoriva iz članaka 7.b, 7.c i 7.d Komisiji pomaže Odbor za održivost biogoriva i tekućih biogoriva iz članka 25. stavka 2. Direktive 2009/28/EZ. Navedeni odbor je odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011.

3.   Pri upućivanju na ovaj stavak primjenjuje se članak 5. Uredbe (EU) br. 182/2011.

Ako odbor ne da nikakvo mišljenje, Komisija ne donosi nacrt provedbenog akta i primjenjuje se članak 5. stavak 4. treći podstavak Uredbe (EU) br. 182/2011.

| 13. | Prilog IV. mijenja se i dodaje se Prilog V. u skladu s Prilogom I. ovoj Direktivi. |
| --- | --- |

13.

Prilog IV. mijenja se i dodaje se Prilog V. u skladu s Prilogom I. ovoj Direktivi.

Članak 2.

Izmjene Direktive 2009/28/EZ

Direktiva 2009/28/EZ mijenja se kako slijedi:

| 1. | U članku 2. drugom stavku dodaju se sljedeće točke:






  „(p) | ‚otpad’ se definira kao u članku 3. stavku 1. Direktive 2008/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (14); tvari koje su namjerno modificirane ili kontaminirane zbog prilagodbe ovoj definiciji nisu obuhvaćene ovom definicijom; |
| --- | --- | --- |

1.

U članku 2. drugom stavku dodaju se sljedeće točke:

„(p)

‚otpad’ se definira kao u članku 3. stavku 1. Direktive 2008/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (14); tvari koje su namjerno modificirane ili kontaminirane zbog prilagodbe ovoj definiciji nisu obuhvaćene ovom definicijom;

| (q) | ‚kulture bogate škrobom’ znači kulture koje se sastoje uglavnom od žitarica (bez obzira na to koriste li se isključivo zrna ili se koristi cijela biljka, kao u slučaju zelenog kukuruza), gomolja, korjenastih kultura (poput krumpira, čičoka, slatkih krumpira, manioke i jama) te izdanaka korijenja (poput taroa i cocoyama); |
| --- | --- |

(q)

‚kulture bogate škrobom’ znači kulture koje se sastoje uglavnom od žitarica (bez obzira na to koriste li se isključivo zrna ili se koristi cijela biljka, kao u slučaju zelenog kukuruza), gomolja, korjenastih kultura (poput krumpira, čičoka, slatkih krumpira, manioke i jama) te izdanaka korijenja (poput taroa i cocoyama);

| (r) | ‚ligno-celulozni materijal’ znači materijal koji se sastoji od lignina, celuloze i hemiceluloze, poput biomase dobivene iz šuma, drvenih energetskih kultura i šumskih industrijskih ostataka i otpada; |
| --- | --- |

(r)

‚ligno-celulozni materijal’ znači materijal koji se sastoji od lignina, celuloze i hemiceluloze, poput biomase dobivene iz šuma, drvenih energetskih kultura i šumskih industrijskih ostataka i otpada;

| (s) | ‚neprehrambeni celulozni materijali’ znači sirovine koje se uglavnom sastoje od celuloze i hemiceluloze te imaju manji udio lignina od ligno-celuloznog materijala; to uključuje ostatke kultura za proizvodnju hrane za ljude i hrane za životinje (poput slame, kukuruznih stabljika, pljeve i ljusaka), travnate energetske kulture s malim udjelom škroba (poput proso trave, trave Miscanthus, divovske trske), industrijske ostatke (uključujući ostatke kultura za proizvodnju hrane za ljude i hrane za životinje nakon ekstrakcije biljnih ulja, šećera, škroba i proteina) te materijal od biološkog otpada; |
| --- | --- |

(s)

‚neprehrambeni celulozni materijali’ znači sirovine koje se uglavnom sastoje od celuloze i hemiceluloze te imaju manji udio lignina od ligno-celuloznog materijala; to uključuje ostatke kultura za proizvodnju hrane za ljude i hrane za životinje (poput slame, kukuruznih stabljika, pljeve i ljusaka), travnate energetske kulture s malim udjelom škroba (poput proso trave, trave Miscanthus, divovske trske), industrijske ostatke (uključujući ostatke kultura za proizvodnju hrane za ljude i hrane za životinje nakon ekstrakcije biljnih ulja, šećera, škroba i proteina) te materijal od biološkog otpada;

| (t) | ‚ostaci prerade’ znači tvar koja nije jedan od konačnih proizvoda koji su neposredni cilj proizvodnog postupka; ona nije primarni cilj proizvodnog postupka i postupak nije bio namjerno izmijenjen radi njezine proizvodnje; |
| --- | --- |

(t)

‚ostaci prerade’ znači tvar koja nije jedan od konačnih proizvoda koji su neposredni cilj proizvodnog postupka; ona nije primarni cilj proizvodnog postupka i postupak nije bio namjerno izmijenjen radi njezine proizvodnje;

| (u) | ‚ostaci iz poljoprivrede, akvakulture, ribarstva i šumarstva’ znači ostaci koji su izravno proizvedeni u okviru djelatnosti poljoprivrede, akvakulture, ribarstva i šumarstva; oni ne uključuju ostatke iz povezanih industrija ili prerade; |
| --- | --- |

(u)

‚ostaci iz poljoprivrede, akvakulture, ribarstva i šumarstva’ znači ostaci koji su izravno proizvedeni u okviru djelatnosti poljoprivrede, akvakulture, ribarstva i šumarstva; oni ne uključuju ostatke iz povezanih industrija ili prerade;

| (v) | ‚biogoriva i tekuća biogoriva s niskim rizikom od neizravnih promjena uporabe zemljišta’ znači biogoriva i tekuća biogoriva čije sirovine nisu navedene u Prilogu VIII. dijelu A ili su navedene u Prilogu VIII. dijelu A, ali su proizvedene u okviru programa čija je svrha smanjenje premještanja proizvodnje za potrebe koje nisu potrebe za proizvodnju biogoriva i tekućih biogoriva i koja su proizvedena u skladu s kriterijima održivosti za biogoriva i tekuća biogoriva utvrđenima u članku 17. U obzir se uzima samo količina sirovina koja odgovara stvarnom smanjenju premještanja postignutom u okviru programa. Takvi programi mogu biti u obliku pojedinačnih projekata na lokalnoj razini ili u obliku mjera politike koje djelomično ili u cijelosti obuhvaćaju državno područje države članice ili treće zemlje. Premještanje proizvodnje za potrebe koje nisu potrebe proizvodnje biogoriva i tekućih biogoriva može se smanjiti ako program ostvari povećanja produktivnosti u području koje obuhvaća iznad razina koje bi prevladale kad takvi programi kojima se promovira produktivnost ne bi postojali. |
| --- | --- |

(v)

‚biogoriva i tekuća biogoriva s niskim rizikom od neizravnih promjena uporabe zemljišta’ znači biogoriva i tekuća biogoriva čije sirovine nisu navedene u Prilogu VIII. dijelu A ili su navedene u Prilogu VIII. dijelu A, ali su proizvedene u okviru programa čija je svrha smanjenje premještanja proizvodnje za potrebe koje nisu potrebe za proizvodnju biogoriva i tekućih biogoriva i koja su proizvedena u skladu s kriterijima održivosti za biogoriva i tekuća biogoriva utvrđenima u članku 17. U obzir se uzima samo količina sirovina koja odgovara stvarnom smanjenju premještanja postignutom u okviru programa. Takvi programi mogu biti u obliku pojedinačnih projekata na lokalnoj razini ili u obliku mjera politike koje djelomično ili u cijelosti obuhvaćaju državno područje države članice ili treće zemlje. Premještanje proizvodnje za potrebe koje nisu potrebe proizvodnje biogoriva i tekućih biogoriva može se smanjiti ako program ostvari povećanja produktivnosti u području koje obuhvaća iznad razina koje bi prevladale kad takvi programi kojima se promovira produktivnost ne bi postojali.

| 2. | Članak 3. mijenja se kako slijedi:






  (a) | u stavku 1. dodaje se sljedeći podstavak:
  „Za potrebe sukladnosti s ciljevima iz prvog podstavka ovog stavka, najveći zajednički doprinos iz biogoriva i tekućih biogoriva proizvedenih iz žitarica i drugih kultura bogatih škrobom, šećernih kultura i uljarica ne prelazi količinu energije koja odgovara najvećem doprinosu kako je određeno u stavku 4. točki (d).”; |
| --- | --- | --- |

2.

Članak 3. mijenja se kako slijedi:

(a)

u stavku 1. dodaje se sljedeći podstavak:

„Za potrebe sukladnosti s ciljevima iz prvog podstavka ovog stavka, najveći zajednički doprinos iz biogoriva i tekućih biogoriva proizvedenih iz žitarica i drugih kultura bogatih škrobom, šećernih kultura i uljarica ne prelazi količinu energije koja odgovara najvećem doprinosu kako je određeno u stavku 4. točki (d).”;

| (b) | u stavku 4. drugi podstavak mijenja se kako slijedi:






  i. | točka (a) zamjenjuje se sljedećim:






  „(a) | pri izračunu nazivnika, tj. ukupne količine energije potrošene u prometu za potrebe prvog podstavka, uzimaju se u obzir samo benzin, dizel, biogoriva iskorištena u cestovnom i željezničkom prometu i električna energija, uključujući električna energija za proizvodnju obnovljivih tekućih i plinovitih goriva koja nisu biološkog porijekla;” |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

u stavku 4. drugi podstavak mijenja se kako slijedi:

i.

točka (a) zamjenjuje se sljedećim:

„(a)

pri izračunu nazivnika, tj. ukupne količine energije potrošene u prometu za potrebe prvog podstavka, uzimaju se u obzir samo benzin, dizel, biogoriva iskorištena u cestovnom i željezničkom prometu i električna energija, uključujući električna energija za proizvodnju obnovljivih tekućih i plinovitih goriva koja nisu biološkog porijekla;”

| ii. | u točki (b) dodaje se sljedeća rečenica:
  „Ovom točkom ne dovode se u pitanje točka (d) ovog stavka i članak 17. stavak 1. točka (a);” |
| --- | --- |

ii.

u točki (b) dodaje se sljedeća rečenica:

„Ovom točkom ne dovode se u pitanje točka (d) ovog stavka i članak 17. stavak 1. točka (a);”

| iii. | točka (c) zamjenjuje se sljedećim:






  „(c) | pri izračunu doprinosa električne energije proizvedene iz obnovljivih izvora i iskorištene u svim vrstama električnih vozila i za proizvodnju obnovljivih tekućih i plinovitih goriva koja nisu biološkog porijekla za potrebe točaka (a) i (b), države članice mogu odlučiti upotrebljavati ili prosječni udio električne energije iz obnovljivih izvora energije u Uniji ili udio električne energije iz obnovljivih izvora energije u svojoj zemlji izmjeren dvije godine prije predmetne godine. Nadalje, pri izračunu potrošnje električne energije iz obnovljivih izvora energije u elektrificiranom željezničkom prometu, smatra se da je ta potrošnja 2,5 puta veća od energetskog sadržaja električne energije dobivene iz obnovljivih izvora energije. Pri izračunu potrošnje električne energije iz obnovljivih izvora energije u električnim cestovnim vozilima iz točke (b), smatra se da je potrošnja pet puta veća od energetskog sadržaja električne energije dobivene iz obnovljivih izvora energije.” |
| --- | --- | --- |

iii.

točka (c) zamjenjuje se sljedećim:

„(c)

pri izračunu doprinosa električne energije proizvedene iz obnovljivih izvora i iskorištene u svim vrstama električnih vozila i za proizvodnju obnovljivih tekućih i plinovitih goriva koja nisu biološkog porijekla za potrebe točaka (a) i (b), države članice mogu odlučiti upotrebljavati ili prosječni udio električne energije iz obnovljivih izvora energije u Uniji ili udio električne energije iz obnovljivih izvora energije u svojoj zemlji izmjeren dvije godine prije predmetne godine. Nadalje, pri izračunu potrošnje električne energije iz obnovljivih izvora energije u elektrificiranom željezničkom prometu, smatra se da je ta potrošnja 2,5 puta veća od energetskog sadržaja električne energije dobivene iz obnovljivih izvora energije. Pri izračunu potrošnje električne energije iz obnovljivih izvora energije u električnim cestovnim vozilima iz točke (b), smatra se da je potrošnja pet puta veća od energetskog sadržaja električne energije dobivene iz obnovljivih izvora energije.”

| iv. | dodaju se sljedeće točke:






  „(d) | za izračun biogoriva u brojniku, udio energije iz biogoriva proizvedenih iz žitarica te drugih kultura bogatih škrobom, šećernih kultura i uljarica ne prelazi 7 % konačne potrošnje energije u prometu u državama članicama u 2020.; |
| --- | --- | --- |

iv.

dodaju se sljedeće točke:

„(d)

za izračun biogoriva u brojniku, udio energije iz biogoriva proizvedenih iz žitarica te drugih kultura bogatih škrobom, šećernih kultura i uljarica ne prelazi 7 % konačne potrošnje energije u prometu u državama članicama u 2020.;

| (e) | države članice teže postizanju cilja minimalnog udjela biogoriva proizvedenih iz sirovina i drugih goriva navedenih u dijelu A Priloga IX, koja se koriste na njihovu državnom području. U tu svrhu svaka država članica postavlja nacionalni cilj koji nastoji postići. Referentnu vrijednost za taj cilj, od 0.5 postotnih bodova u energetskom sadržaju udjela energije iz obnovljivih izvora u svim oblicima prometa u 2020. iz prvog podstavka, treba postići s biogorivima proizvedenima iz sirovina i drugim gorivima navedenima u dijelu A Priloga IX. te koji se smatraju dvaput vrednijima od njihova energetskog sadržaja u skladu s točkom (f) ovog podstavka i dijelom A Priloga IX. Osim toga, biogoriva proizvedena iz sirovina koje nisu navedene u Prilogu IX. koje su nadležna nacionalna tijela definirala kao otpad, ostatke, neprehrambene celuloze ili drvne celuloze i koje se koriste u postojećim postrojenjima prije donošenja Direktive 2014/.../EU (15) Europskog parlamenta i Vijeća (16) mogu se smatrati dijelom nacionalnog cilja.
  Države članice mogu postaviti nacionalni cilj niže od referentne vrijednosti od 0.5 postotnih bodova, na temelju jedne ili više sljedećih osnova:






  i. | objektivnih čimbenika poput ograničenog potencijala za održivu proizvodnju biogoriva proizvedenih iz sirovina i drugih goriva navedenih u dijelu A Priloga IX. ili ograničene raspoloživosti takvih biogoriva po isplativim tržišnim cijenama, uzimajući u obzir procjenu iz izvješća Komisije iz članka 3. stavka 1. Direktive 2014/.../EU (15); |
| --- | --- | --- |

(e)

države članice teže postizanju cilja minimalnog udjela biogoriva proizvedenih iz sirovina i drugih goriva navedenih u dijelu A Priloga IX, koja se koriste na njihovu državnom području. U tu svrhu svaka država članica postavlja nacionalni cilj koji nastoji postići. Referentnu vrijednost za taj cilj, od 0.5 postotnih bodova u energetskom sadržaju udjela energije iz obnovljivih izvora u svim oblicima prometa u 2020. iz prvog podstavka, treba postići s biogorivima proizvedenima iz sirovina i drugim gorivima navedenima u dijelu A Priloga IX. te koji se smatraju dvaput vrednijima od njihova energetskog sadržaja u skladu s točkom (f) ovog podstavka i dijelom A Priloga IX. Osim toga, biogoriva proizvedena iz sirovina koje nisu navedene u Prilogu IX. koje su nadležna nacionalna tijela definirala kao otpad, ostatke, neprehrambene celuloze ili drvne celuloze i koje se koriste u postojećim postrojenjima prije donošenja Direktive 2014/.../EU (15) Europskog parlamenta i Vijeća (16) mogu se smatrati dijelom nacionalnog cilja.

Države članice mogu postaviti nacionalni cilj niže od referentne vrijednosti od 0.5 postotnih bodova, na temelju jedne ili više sljedećih osnova:

i.

objektivnih čimbenika poput ograničenog potencijala za održivu proizvodnju biogoriva proizvedenih iz sirovina i drugih goriva navedenih u dijelu A Priloga IX. ili ograničene raspoloživosti takvih biogoriva po isplativim tržišnim cijenama, uzimajući u obzir procjenu iz izvješća Komisije iz članka 3. stavka 1. Direktive 2014/.../EU (15);

| ii. | specifičnih tehničkih ili klimatskih značajki nacionalnog tržišta za promet goriva poput sastava i uvjeta cestovnog voznog parka; ili |
| --- | --- |

ii.

specifičnih tehničkih ili klimatskih značajki nacionalnog tržišta za promet goriva poput sastava i uvjeta cestovnog voznog parka; ili

| iii. | nacionalnih politika kojima se dodjeljuju primjerena financijska sredstva za poticanje korištenja električne energije iz obnovljivih izvora energije u prometu. |
| --- | --- |

iii.

nacionalnih politika kojima se dodjeljuju primjerena financijska sredstva za poticanje korištenja električne energije iz obnovljivih izvora energije u prometu.

Komisija objavljuje:

| — | nacionalne ciljeve država članica te, kada je to primjenjivo, osnove za diferencijaciju njihova nacionalnog cilja u odnosu na referentnu vrijednost, priopćene u skladu s člankom 4. stavkom 2. Direktive 2014/.../EU (15); |
| --- | --- |

—

nacionalne ciljeve država članica te, kada je to primjenjivo, osnove za diferencijaciju njihova nacionalnog cilja u odnosu na referentnu vrijednost, priopćene u skladu s člankom 4. stavkom 2. Direktive 2014/.../EU (15);

| — | objedinjeno izvješće o dostignućima država članica u postizanju njihovih nacionalnih ciljeva; |
| --- | --- |

—

objedinjeno izvješće o dostignućima država članica u postizanju njihovih nacionalnih ciljeva;

| (f) | biogoriva proizvedena od sirovina navedenih u Prilogu IX. smatraju se dvaput vrednijima od njihova energetskog sadržaja. |
| --- | --- |

(f)

biogoriva proizvedena od sirovina navedenih u Prilogu IX. smatraju se dvaput vrednijima od njihova energetskog sadržaja.

| (c) | u stavku 4. treći podstavak zamjenjuje se sljedećim:
  „Komisija do 31. prosinca 2017. prema potrebi predstavlja prijedlog kojim se, podložno određenim uvjetima, dopušta da se uzme u obzir cjelokupna količina električne energije koja potječe iz obnovljivih izvora korištena za pogon svih vrsta električnih vozila i za proizvodnju obnovljivih tekućih i plinovitih goriva nebiološkog porijekla.”; |
| --- | --- |

(c)

u stavku 4. treći podstavak zamjenjuje se sljedećim:

„Komisija do 31. prosinca 2017. prema potrebi predstavlja prijedlog kojim se, podložno određenim uvjetima, dopušta da se uzme u obzir cjelokupna količina električne energije koja potječe iz obnovljivih izvora korištena za pogon svih vrsta električnih vozila i za proizvodnju obnovljivih tekućih i plinovitih goriva nebiološkog porijekla.”;

| (d) | u stavku 4. dodaje se sljedeći podstavak:
  „Za potrebe usklađenosti s ciljevima određenima u stavcima 1. i 2. te u ovom stavku, doprinos biogoriva proizvedenih iz sirovina navedenih u dijelu A Priloga IX. smatra se dvaput vrednijim od njihova energetskog sadržaja.”; |
| --- | --- |

(d)

u stavku 4. dodaje se sljedeći podstavak:

„Za potrebe usklađenosti s ciljevima određenima u stavcima 1. i 2. te u ovom stavku, doprinos biogoriva proizvedenih iz sirovina navedenih u dijelu A Priloga IX. smatra se dvaput vrednijim od njihova energetskog sadržaja.”;

| (e) | dodaje se sljedeći stavak:
  „5.   Kako bi smanjile rizik da se jedinstvene pošiljke u Uniju deklariraju više nego jednom, države članice i Komisija nastoje ojačati suradnju između nacionalnih sustava te između nacionalnih sustava i dobrovoljnih programa uspostavljenih u skladu s člankom 18., što prema potrebi uključuje i razmjenu podataka. Kako bi se spriječilo namjerno mijenjanje ili odbacivanje materijala u svrhu potpadanja u okvir Priloga IX., države članice potiču razvoj i korištenje sustava kojima se pronalaze i prate sirovine i biogoriva koja su od njih proizvedena širom čitavog vrijednosnog lanca. Države članice osiguravaju poduzimanje prikladnih mjera u slučaju otkrivanja prijevare. Države članice do 31. prosinca 2017. te nakon toga svake dvije godine izvješćuju o mjerama koje su poduzele ako nisu pružile istovjetne informacije o pouzdanosti i zaštiti od prijevara u njihovim izvješćima o napretku u promicanju i korištenju energije iz obnovljivih izvora koji se sastavljaju u skladu s člankom 22. stavkom 1. točkom (d).
  Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 25.a u svrhu izmjene popisa sirovina iz dijela A Priloga IX. kako bi dodala sirovine, ali ne i kako bi ih uklonila. Komisija donosi zasebni delegirani akt s obzirom na svaku sirovinu koju treba dodati na popis u dijelu A Priloga IX. Svaki delegirani akt temelji se na analizi najnovijeg znanstvenog i tehničkog napretka, uzimajući u obzir načela hijerarhije otpada te podupirući zaključak da predmetna sirovina ne stvara dodatnu potražnju za zemljištem niti uzrokuje značajni negativni učinak na tržišta s obzirom na (nus)proizvode, proizvode, otpad i ostatke, da ostvaruje znatne uštede emisija stakleničkih plinova u usporedbi s fosilnim gorivima te ne predstavlja rizik u pogledu stvaranja negativnih učinaka na okoliš i bioraznolikost.”. |
| --- | --- |

(e)

dodaje se sljedeći stavak:

„5.   Kako bi smanjile rizik da se jedinstvene pošiljke u Uniju deklariraju više nego jednom, države članice i Komisija nastoje ojačati suradnju između nacionalnih sustava te između nacionalnih sustava i dobrovoljnih programa uspostavljenih u skladu s člankom 18., što prema potrebi uključuje i razmjenu podataka. Kako bi se spriječilo namjerno mijenjanje ili odbacivanje materijala u svrhu potpadanja u okvir Priloga IX., države članice potiču razvoj i korištenje sustava kojima se pronalaze i prate sirovine i biogoriva koja su od njih proizvedena širom čitavog vrijednosnog lanca. Države članice osiguravaju poduzimanje prikladnih mjera u slučaju otkrivanja prijevare. Države članice do 31. prosinca 2017. te nakon toga svake dvije godine izvješćuju o mjerama koje su poduzele ako nisu pružile istovjetne informacije o pouzdanosti i zaštiti od prijevara u njihovim izvješćima o napretku u promicanju i korištenju energije iz obnovljivih izvora koji se sastavljaju u skladu s člankom 22. stavkom 1. točkom (d).

Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 25.a u svrhu izmjene popisa sirovina iz dijela A Priloga IX. kako bi dodala sirovine, ali ne i kako bi ih uklonila. Komisija donosi zasebni delegirani akt s obzirom na svaku sirovinu koju treba dodati na popis u dijelu A Priloga IX. Svaki delegirani akt temelji se na analizi najnovijeg znanstvenog i tehničkog napretka, uzimajući u obzir načela hijerarhije otpada te podupirući zaključak da predmetna sirovina ne stvara dodatnu potražnju za zemljištem niti uzrokuje značajni negativni učinak na tržišta s obzirom na (nus)proizvode, proizvode, otpad i ostatke, da ostvaruje znatne uštede emisija stakleničkih plinova u usporedbi s fosilnim gorivima te ne predstavlja rizik u pogledu stvaranja negativnih učinaka na okoliš i bioraznolikost.”.

| 3. | U članku 5. stavak 5. briše se. |
| --- | --- |

3.

U članku 5. stavak 5. briše se.

| 4. | U članku 6. stavci 1. i 2. zamjenjuju se sljedećim:
  „1.   Države članice mogu postići dogovor i postaviti aranžmane za statistički prijenosu određene količine energije iz obnovljivih izvora iz jedne države članice u drugu i urediti sve ostalo oko prijenosa. Prenesena količina:






  (a) | odbija se od količine energije iz obnovljivih izvora koja se uzima u obzir pri ocjenjivanju ispunjava li država članica koja obavlja prijenos zahtjeve iz članka 3. stavaka 1., 2. i 4.; i |
| --- | --- | --- |

4.

U članku 6. stavci 1. i 2. zamjenjuju se sljedećim:

„1.   Države članice mogu postići dogovor i postaviti aranžmane za statistički prijenosu određene količine energije iz obnovljivih izvora iz jedne države članice u drugu i urediti sve ostalo oko prijenosa. Prenesena količina:

(a)

odbija se od količine energije iz obnovljivih izvora koja se uzima u obzir pri ocjenjivanju ispunjava li država članica koja obavlja prijenos zahtjeve iz članka 3. stavaka 1., 2. i 4.; i

| (b) | dodaje se količini energije iz obnovljivih izvora koja se uzima u obzir pri ocjenjivanju ispunjava li druga država članica koja prihvaća prijenos zahtjeve iz članka 3. stavaka 1., 2. i 4. |
| --- | --- |

(b)

dodaje se količini energije iz obnovljivih izvora koja se uzima u obzir pri ocjenjivanju ispunjava li druga država članica koja prihvaća prijenos zahtjeve iz članka 3. stavaka 1., 2. i 4.

2.   Dogovori iz stavka 1. ovog članka s obzirom na članak 3. stavke 1., 2. i 4. mogu trajati godinu dana ili više godina. O njima se obavješćuje Komisija najkasnije tri mjeseca nakon završetka svake godine u kojoj proizvode učinak. Informacije koje se šalju Komisiji sadržavaju količinu i cijenu energije o kojoj je riječ.”.

| 5. | Članak 17. mijenja se kako slijedi:






  (a) | stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:
  „2.   Ušteda emisija stakleničkih plinova od korištenja biogoriva i tekućih biogoriva uzeta u obzir za potrebe iz stavka 1. iznosi barem 60 % za biogoriva i tekuća biogoriva proizvedena u postrojenjima u funkciji nakon ... (17). Smatra se da je postrojenje u funkciji ako je započela proizvodnja biogoriva ili tekućih biogoriva.
  U slučaju postrojenja koja su bila u funkciji ... (18) ili prije tog datuma, za potrebe iz stavka 1.. biogoriva i tekuća biogoriva ostvaruju uštedu emisija stakleničkih plinova od najmanje 35 % do 31. prosinca 2017. i najmanje 50 % od 1. siječnja 2018.
  Ušteda emisije stakleničkih plinova od korištenja biogoriva i tekućih biogoriva izračunava se u skladu s člankom 19. stavkom 1.”; |
| --- | --- | --- |

5.

Članak 17. mijenja se kako slijedi:

(a)

stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

„2.   Ušteda emisija stakleničkih plinova od korištenja biogoriva i tekućih biogoriva uzeta u obzir za potrebe iz stavka 1. iznosi barem 60 % za biogoriva i tekuća biogoriva proizvedena u postrojenjima u funkciji nakon ... (17). Smatra se da je postrojenje u funkciji ako je započela proizvodnja biogoriva ili tekućih biogoriva.

U slučaju postrojenja koja su bila u funkciji ... (18) ili prije tog datuma, za potrebe iz stavka 1.. biogoriva i tekuća biogoriva ostvaruju uštedu emisija stakleničkih plinova od najmanje 35 % do 31. prosinca 2017. i najmanje 50 % od 1. siječnja 2018.

Ušteda emisije stakleničkih plinova od korištenja biogoriva i tekućih biogoriva izračunava se u skladu s člankom 19. stavkom 1.”;

| (b) | u stavku 3. drugi podstavak zamjenjuje se sljedećim:
  „Kako bi se osigurala jedinstvena primjena prvog podstavka točke (c) ovog stavka, Komisija donosi provedbene akte kojima se utvrđuju kriteriji i geografski raspon za određivanje travnjaka koji su obuhvaćeni tom točkom. Ti provedbeni akti donose se u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 25. stavka 3.”. |
| --- | --- |

(b)

u stavku 3. drugi podstavak zamjenjuje se sljedećim:

„Kako bi se osigurala jedinstvena primjena prvog podstavka točke (c) ovog stavka, Komisija donosi provedbene akte kojima se utvrđuju kriteriji i geografski raspon za određivanje travnjaka koji su obuhvaćeni tom točkom. Ti provedbeni akti donose se u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 25. stavka 3.”.

| 6. | Članak 18. mijenja se kako slijedi:






  (a) | u stavku 3. treći podstavak zamjenjuje se sljedećim:
  „Komisija donosi provedbene akte u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 25. stavka 3. kako bi se uspostavio popis odgovarajućih i relevantnih informacija iz prvih dvaju podstavaka ovog stavka. Komisija posebno osigurava da pružanje tih informacija ne predstavlja prekomjerno administrativno opterećenje za poslovne subjekte općenito, a posebno ne za male poljoprivrednike, organizacije i zadruge proizvođača.”; |
| --- | --- | --- |

6.

Članak 18. mijenja se kako slijedi:

(a)

u stavku 3. treći podstavak zamjenjuje se sljedećim:

„Komisija donosi provedbene akte u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 25. stavka 3. kako bi se uspostavio popis odgovarajućih i relevantnih informacija iz prvih dvaju podstavaka ovog stavka. Komisija posebno osigurava da pružanje tih informacija ne predstavlja prekomjerno administrativno opterećenje za poslovne subjekte općenito, a posebno ne za male poljoprivrednike, organizacije i zadruge proizvođača.”;

| (b) | u stavku 4. drugi podstavak zamjenjuje se sljedećim:
  „Komisija može odlučiti da dobrovoljni nacionalni ili međunarodni programi koji određuju standarde za proizvodnju proizvoda iz biomase sadrže točne podatke za potrebe članka 17. stavka 2. i/ili pružaju dokaze da pošiljke biogoriva ili tekućih biogoriva ispunjavaju kriterije održivosti navedene u članku 17. stavcima 3., 4. i 5. i/ili da materijali nisu namjerno izmijenjeni ili uklonjeni kako bi pošiljka ili njezin dio bili obuhvaćeni Prilogom IX. Komisija može odlučiti da ti programi sadržavaju točne podatke u svrhu izvješćivanja o mjerama poduzetima za očuvanje područja koja u izvanrednim situacijama osiguravaju osnovno funkcioniranje ekosustava (kao što je zaštita slivnog područja i kontrola erozije), za zaštitu tla, vode i zraka, sanaciju degradiranog zemljišta, izbjegavanje prekomjerne potrošnje vode u područjima siromašnima vodom i o pitanjima iz članka 17. stavka 7. drugog podstavka. Komisija isto tako može priznati područja za zaštitu rijetkih, ranjivih ili ugroženih ekosustava ili vrsta koji su kao takvi prepoznati u međunarodnim sporazumima ili uvršteni u popise koje sastavljaju međuvladine organizacije ili Međunarodni savez za očuvanje prirode za potrebe članka 17. stavka 3. točke (b) podtočke ii.”; |
| --- | --- |

(b)

u stavku 4. drugi podstavak zamjenjuje se sljedećim:

„Komisija može odlučiti da dobrovoljni nacionalni ili međunarodni programi koji određuju standarde za proizvodnju proizvoda iz biomase sadrže točne podatke za potrebe članka 17. stavka 2. i/ili pružaju dokaze da pošiljke biogoriva ili tekućih biogoriva ispunjavaju kriterije održivosti navedene u članku 17. stavcima 3., 4. i 5. i/ili da materijali nisu namjerno izmijenjeni ili uklonjeni kako bi pošiljka ili njezin dio bili obuhvaćeni Prilogom IX. Komisija može odlučiti da ti programi sadržavaju točne podatke u svrhu izvješćivanja o mjerama poduzetima za očuvanje područja koja u izvanrednim situacijama osiguravaju osnovno funkcioniranje ekosustava (kao što je zaštita slivnog područja i kontrola erozije), za zaštitu tla, vode i zraka, sanaciju degradiranog zemljišta, izbjegavanje prekomjerne potrošnje vode u područjima siromašnima vodom i o pitanjima iz članka 17. stavka 7. drugog podstavka. Komisija isto tako može priznati područja za zaštitu rijetkih, ranjivih ili ugroženih ekosustava ili vrsta koji su kao takvi prepoznati u međunarodnim sporazumima ili uvršteni u popise koje sastavljaju međuvladine organizacije ili Međunarodni savez za očuvanje prirode za potrebe članka 17. stavka 3. točke (b) podtočke ii.”;

| (c) | u stavku 5. dodaju se sljedeći podstavci:
  „Dobrovoljni programi iz stavka 4. („dobrovoljni programi”) redovito, barem jednom godišnje, objavljuju popis svojih tijela za ovjeravanje koji se koristi za neovisnu reviziju i na njemu se za svako tijelo za ovjeravanje navodi koji subjekt ili koje nacionalno javno tijelo ga je priznalo te koji subjekt ili koje nacionalno javno tijelo ga nadzire.
  Osobito kako bi spriječila prijevaru, Komisija može na temelju analize rizika i izvješća iz stavka 6. drugog podstavka ovog članka utvrditi norme neovisne revizije i zahtijevati da svi dobrovoljni programi primjenjuju te norme. To se izvršava putem provedbenih akata u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 25. stavka 3. Takvim se aktima određuje vremenski okvir prema kojem dobrovoljni programi trebaju provesti te norme. Komisija može staviti izvan snage odluke kojima se priznaju dobrovoljni programi u slučaju da ti programi ne provedu takve norme u predviđenom roku.”; |
| --- | --- |

(c)

u stavku 5. dodaju se sljedeći podstavci:

„Dobrovoljni programi iz stavka 4. („dobrovoljni programi”) redovito, barem jednom godišnje, objavljuju popis svojih tijela za ovjeravanje koji se koristi za neovisnu reviziju i na njemu se za svako tijelo za ovjeravanje navodi koji subjekt ili koje nacionalno javno tijelo ga je priznalo te koji subjekt ili koje nacionalno javno tijelo ga nadzire.

Osobito kako bi spriječila prijevaru, Komisija može na temelju analize rizika i izvješća iz stavka 6. drugog podstavka ovog članka utvrditi norme neovisne revizije i zahtijevati da svi dobrovoljni programi primjenjuju te norme. To se izvršava putem provedbenih akata u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 25. stavka 3. Takvim se aktima određuje vremenski okvir prema kojem dobrovoljni programi trebaju provesti te norme. Komisija može staviti izvan snage odluke kojima se priznaju dobrovoljni programi u slučaju da ti programi ne provedu takve norme u predviđenom roku.”;

| (d) | stavak 6. zamjenjuje se sljedećim:
  „6.   Odluke na temelju stavka 4. ovog članka donose se u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 25. stavka 3. Te su odluke važeće najdulje pet godina.
  Komisija zahtijeva da svaki dobrovoljni program o kojem je odluka donesena na temelju stavka 4. podnese izvješće Komisiji do... (19) i zatim svake godine do 30. travnja, koje izvješće obuhvaća sve točke određene u trećem podstavku ovog stavka. Općenito, izvješće obuhvaća prethodnu kalendarsku godinu. Prvo izvješće obuhvaća najmanje šest mjeseci od... (20). Zahtjev da se podnese izvješće primjenjuje se samo na dobrovoljne programe koji su djelovali najmanje 12 mjeseci.
  Komisija do... (21) i nakon toga u svojim izvješćima u skladu s člankom 23. stavkom 3. podnosi izvješće Europskom parlamentu i Vijeću s analizom izvješća iz drugog podstavka ovog stavka, preispitivanjem funkcioniranja sporazuma iz stavka 4. ili dobrovoljnih programa u odnosu na koje je donesena odluka u skladu s ovim člankom i prepoznatim najboljim praksama. Izvješće se temelji na najboljim dostupnim informacijama, uključujući nakon savjetovanja s dionicima, te se temelji na praktičnom iskustvu u primjeni dotičnih sporazuma ili programa. U izvješću se analizira sljedeće: | općenito:






  (a) | neovisnost, načini i učestalost revizija, u o odnosu na ono što je navedeno o tim aspektima u dokumentaciji programa, u trenutku kada je Komisija odobrila predmetni program, te u odnosu na najbolju industrijsku praksu; |
| --- | --- | --- | --- |

(d)

stavak 6. zamjenjuje se sljedećim:

„6.   Odluke na temelju stavka 4. ovog članka donose se u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 25. stavka 3. Te su odluke važeće najdulje pet godina.

Komisija zahtijeva da svaki dobrovoljni program o kojem je odluka donesena na temelju stavka 4. podnese izvješće Komisiji do... (19) i zatim svake godine do 30. travnja, koje izvješće obuhvaća sve točke određene u trećem podstavku ovog stavka. Općenito, izvješće obuhvaća prethodnu kalendarsku godinu. Prvo izvješće obuhvaća najmanje šest mjeseci od... (20). Zahtjev da se podnese izvješće primjenjuje se samo na dobrovoljne programe koji su djelovali najmanje 12 mjeseci.

Komisija do... (21) i nakon toga u svojim izvješćima u skladu s člankom 23. stavkom 3. podnosi izvješće Europskom parlamentu i Vijeću s analizom izvješća iz drugog podstavka ovog stavka, preispitivanjem funkcioniranja sporazuma iz stavka 4. ili dobrovoljnih programa u odnosu na koje je donesena odluka u skladu s ovim člankom i prepoznatim najboljim praksama. Izvješće se temelji na najboljim dostupnim informacijama, uključujući nakon savjetovanja s dionicima, te se temelji na praktičnom iskustvu u primjeni dotičnih sporazuma ili programa. U izvješću se analizira sljedeće:

općenito:

(a)

neovisnost, načini i učestalost revizija, u o odnosu na ono što je navedeno o tim aspektima u dokumentaciji programa, u trenutku kada je Komisija odobrila predmetni program, te u odnosu na najbolju industrijsku praksu;

| (b) | dostupnost, iskustvo i transparentnost prilikom primjene metoda za prepoznavanje i rješavanje slučajeva nesukladnosti, uz obraćanje posebne pozornosti na rješavanje stvarnih ili navodnih ozbiljnih prijestupa od strane članova programa; |
| --- | --- |

(b)

dostupnost, iskustvo i transparentnost prilikom primjene metoda za prepoznavanje i rješavanje slučajeva nesukladnosti, uz obraćanje posebne pozornosti na rješavanje stvarnih ili navodnih ozbiljnih prijestupa od strane članova programa;

| (c) | transparentnost, osobito u pogledu dostupnosti programa, dostupnosti prijevoda na službene jezike zemalja i regija iz kojih potječu sirovine, dostupnosti popisa ovlaštenih subjekata i odgovarajućih potvrda te revizorskih izvješća; |
| --- | --- |

(c)

transparentnost, osobito u pogledu dostupnosti programa, dostupnosti prijevoda na službene jezike zemalja i regija iz kojih potječu sirovine, dostupnosti popisa ovlaštenih subjekata i odgovarajućih potvrda te revizorskih izvješća;

| (d) | sudjelovanje dionika, osobito u pogledu savjetovanja s autohtonim i lokalnim zajednicama prije donošenja odluke tijekom izrade i preispitivanja programa te tijekom revizija i odgovor na njihove doprinose; |
| --- | --- |

(d)

sudjelovanje dionika, osobito u pogledu savjetovanja s autohtonim i lokalnim zajednicama prije donošenja odluke tijekom izrade i preispitivanja programa te tijekom revizija i odgovor na njihove doprinose;

| (e) | ukupna stabilnost programa, osobito s obzirom na pravila o akreditaciji, kvalifikaciji i neovisnosti revizora i odgovarajućih programskih tijela; |
| --- | --- |

(e)

ukupna stabilnost programa, osobito s obzirom na pravila o akreditaciji, kvalifikaciji i neovisnosti revizora i odgovarajućih programskih tijela;

| (f) | ažuriranja programa u odnosu na tržište, količina certificiranih sirovina i biogoriva, po zemlji porijekla i vrsti, broj sudionika; |
| --- | --- |

(f)

ažuriranja programa u odnosu na tržište, količina certificiranih sirovina i biogoriva, po zemlji porijekla i vrsti, broj sudionika;

| (g) | lakoća i učinkovitost provedbe sustava za praćenje dokaza o usklađenosti s kriterijima održivosti koji su u programu određeni za njegove članove, pri čemu bi taj sustav trebao služiti kao sredstvo za sprečavanje prijevarnih radnji posebno s ciljem uočavanja, obrade i naknadnih postupaka u vezi sa slučajevima u kojima se sumnja na prijevaru i druge nepravilnosti te prema potrebi broj otkrivenih slučajeva prijevare ili nepravilnosti; |
| --- | --- |

(g)

lakoća i učinkovitost provedbe sustava za praćenje dokaza o usklađenosti s kriterijima održivosti koji su u programu određeni za njegove članove, pri čemu bi taj sustav trebao služiti kao sredstvo za sprečavanje prijevarnih radnji posebno s ciljem uočavanja, obrade i naknadnih postupaka u vezi sa slučajevima u kojima se sumnja na prijevaru i druge nepravilnosti te prema potrebi broj otkrivenih slučajeva prijevare ili nepravilnosti;

| | a osobito:






  (h) | opcije za subjekte koji će biti ovlašteni za priznavanje i nadzor tijela za ovjeravanje; |
| --- | --- | --- |

a osobito:

(h)

opcije za subjekte koji će biti ovlašteni za priznavanje i nadzor tijela za ovjeravanje;

| (i) | pravila za priznavanje ili akreditaciju tijela za ovjeravanje; |
| --- | --- |

(i)

pravila za priznavanje ili akreditaciju tijela za ovjeravanje;

| (j) | pravila za provođenje nadzora tijela za ovjeravanje. |
| --- | --- |

(j)

pravila za provođenje nadzora tijela za ovjeravanje.

Komisija stavlja na raspolaganje izvješća sastavljena u okviru dobrovoljnih programa, prema potrebi u zbirnom obliku ili u cijelosti, o platformi za transparentnost iz članka 24.

Država članica može obavijestiti Komisiju o svojem nacionalnom programu. Komisija daje prednost procjeni takvog programa. Odluka o usklađenosti tako priopćenog nacionalnog programa s uvjetima utvrđenim ovom Direktivom donosi se u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 25. stavka 3. kako bi se olakšalo uzajamno bilateralno i multilateralno priznavanje programa za provjeru usklađenosti s kriterijima održivosti u pogledu biogoriva i tekućih biogoriva. Kada je odluka pozitivna, programima utvrđenima u skladu s ovim člankom ne može se odbiti uzajamno priznavanje s programom te države članice.”;

| (e) | stavak 8. zamjenjuje se sljedećim:
  „8.   Na zahtjev države članice ili na svoju inicijativu Komisija preispituje primjenu članka 17. u odnosu na izvor biogoriva i u roku od šest mjeseci od primitka zahtjeva odlučuje, u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 25. stavka 3., smije li dotična država članica biogorivo iz tog izvora uzeti u obzir za potrebe članka 17. stavka 1.”. |
| --- | --- |

(e)

stavak 8. zamjenjuje se sljedećim:

„8.   Na zahtjev države članice ili na svoju inicijativu Komisija preispituje primjenu članka 17. u odnosu na izvor biogoriva i u roku od šest mjeseci od primitka zahtjeva odlučuje, u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 25. stavka 3., smije li dotična država članica biogorivo iz tog izvora uzeti u obzir za potrebe članka 17. stavka 1.”.

| 7. | Članak 19. mijenja se kako slijedi:






  (a) | stavci 3., 4. i 5. zamjenjuju se sljedećim:
  „3.   Komisiji se. mogu prijaviti tipične emisije stakleničkih plinova iz uzgoja poljoprivrednih sirovina uključene u izvješća iz stavka 2. kada se radi o državama članicama te u izvješća koja su istovjetna izvješćima iz stavka 2. i koja su sastavila nadležna tijela kada se radi o područjima izvan Unije.
  4.   Komisija može odlučiti, putem provedbenog akta donesenog u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 25. stavka 3., da izvješća iz stavka 3. ovog članka sadrže točne podatke u svrhu mjerenja emisija stakleničkih plinova povezanih s uzgojem sirovina za proizvodnju biogoriva i tekućih biogoriva koje se tipično proizvode na tim područjima za potrebe članka 17. stavka 2.
  5.   Komisija najkasnije 31. prosinca 2012., a nakon toga svake dvije godine sastavlja izvješće o procijenjenim tipičnim i zadanim vrijednostima u dijelovima B i E Priloga V., pri čemu se posebna pozornost posvećuje emisiji stakleničkih plinova koje prouzrokuju promet i prerada.
  Ako je u izvješćima iz prvog stavka navedeno da će možda biti potrebno prilagoditi procijenjene tipične i zadane vrijednosti u dijelovima B i E Priloga V. na temelju najnovijih znanstvenih dokaza, Komisija prema potrebi podnosi zakonodavni prijedlog Europskom parlamentu i Vijeću.”; |
| --- | --- | --- |

7.

Članak 19. mijenja se kako slijedi:

(a)

stavci 3., 4. i 5. zamjenjuju se sljedećim:

„3.   Komisiji se. mogu prijaviti tipične emisije stakleničkih plinova iz uzgoja poljoprivrednih sirovina uključene u izvješća iz stavka 2. kada se radi o državama članicama te u izvješća koja su istovjetna izvješćima iz stavka 2. i koja su sastavila nadležna tijela kada se radi o područjima izvan Unije.

4.   Komisija može odlučiti, putem provedbenog akta donesenog u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 25. stavka 3., da izvješća iz stavka 3. ovog članka sadrže točne podatke u svrhu mjerenja emisija stakleničkih plinova povezanih s uzgojem sirovina za proizvodnju biogoriva i tekućih biogoriva koje se tipično proizvode na tim područjima za potrebe članka 17. stavka 2.

5.   Komisija najkasnije 31. prosinca 2012., a nakon toga svake dvije godine sastavlja izvješće o procijenjenim tipičnim i zadanim vrijednostima u dijelovima B i E Priloga V., pri čemu se posebna pozornost posvećuje emisiji stakleničkih plinova koje prouzrokuju promet i prerada.

Ako je u izvješćima iz prvog stavka navedeno da će možda biti potrebno prilagoditi procijenjene tipične i zadane vrijednosti u dijelovima B i E Priloga V. na temelju najnovijih znanstvenih dokaza, Komisija prema potrebi podnosi zakonodavni prijedlog Europskom parlamentu i Vijeću.”;

| (b) | stavak 6. briše se. |
| --- | --- |

(b)

stavak 6. briše se.

| (c) | u stavku 7. prvi, drugi i treći podstavak zamjenjuju se sljedećim:
  „7.   Komisija nastavlja preispitivati Prilog V. s ciljem dodavanja, u opravdanim slučajevima, vrijednosti za novu tehnologiju proizvodnje biogoriva za iste ili druge sirovine. Tim preispitivanjem također se u obzir uzima izmjena metodologije utvrđene u Prilogu V. dijelu C, osobito s obzirom na:






  — | metodu uzimanja u obzir otpadaka i ostataka; |
| --- | --- | --- |

(c)

u stavku 7. prvi, drugi i treći podstavak zamjenjuju se sljedećim:

„7.   Komisija nastavlja preispitivati Prilog V. s ciljem dodavanja, u opravdanim slučajevima, vrijednosti za novu tehnologiju proizvodnje biogoriva za iste ili druge sirovine. Tim preispitivanjem također se u obzir uzima izmjena metodologije utvrđene u Prilogu V. dijelu C, osobito s obzirom na:

—

metodu uzimanja u obzir otpadaka i ostataka;

| — | metodu uzimanja u obzir suproizvoda; |
| --- | --- |

—

metodu uzimanja u obzir suproizvoda;

| — | metodu za obračunavanje kogeneracije; i |
| --- | --- |

—

metodu za obračunavanje kogeneracije; i

| — | status suproizvoda dodijeljen ostacima poljoprivrednih kultura. |
| --- | --- |

—

status suproizvoda dodijeljen ostacima poljoprivrednih kultura.

Zadane vrijednosti za biodizel iz otpadnog biljnog ili životinjskog ulja preispituju se što je prije moguće. Ako je u preispitivanju Komisije zaključeno da su potrebni dodaci Prilogu V., Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 25.a kako bi se dodale, ali ne i izbrisale ili izmijenile, procijenjene tipične i zadane vrijednosti u Prilogu IV. dijelovima A, B, D i E za proizvodne procese dobivanja biogoriva i tekućih biogoriva za koje u tom prilogu još nisu uključene posebne vrijednosti.”;

| (d) | stavak 8. zamjenjuje se sljedećim:
  „8.   Kada je to potrebno u svrhu osiguranja jedinstvene primjene Priloga V. dijela C točke 9., Komisija može donijeti provedbene akte u kojima se određuju detaljne tehničke specifikacije i definicije. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 25. stavka 3.” |
| --- | --- |

(d)

stavak 8. zamjenjuje se sljedećim:

„8.   Kada je to potrebno u svrhu osiguranja jedinstvene primjene Priloga V. dijela C točke 9., Komisija može donijeti provedbene akte u kojima se određuju detaljne tehničke specifikacije i definicije. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 25. stavka 3.”

| 8. | Članak 21. briše se. |
| --- | --- |

8.

Članak 21. briše se.

| 9. | U članku 22. stavku 1. drugi podstavak mijenja se kako slijedi:






  (a) | točka (i) zamjenjuje se sljedećim:






  „(i) | razvoj i udio biogoriva proizvedenih od sirovina navedenih u Prilogu IX., uključujući procjenu resursa koja je usmjerena na aspekte održivosti u vezi s učinkom zamjene proizvoda za hranu ljudi i hranu za životinje za potrebe proizvodnje biogoriva, uzimajući u obzir načela hijerarhije otpada uspostavljene u Direktivi 2008/98/EZ, načelo višestruke upotrebe biomase, održavanje potrebnih zaliha ugljika u zemlji te kvalitetu zemlje i ekosustava;”; |
| --- | --- | --- | --- |

9.

U članku 22. stavku 1. drugi podstavak mijenja se kako slijedi:

(a)

točka (i) zamjenjuje se sljedećim:

„(i)

razvoj i udio biogoriva proizvedenih od sirovina navedenih u Prilogu IX., uključujući procjenu resursa koja je usmjerena na aspekte održivosti u vezi s učinkom zamjene proizvoda za hranu ljudi i hranu za životinje za potrebe proizvodnje biogoriva, uzimajući u obzir načela hijerarhije otpada uspostavljene u Direktivi 2008/98/EZ, načelo višestruke upotrebe biomase, održavanje potrebnih zaliha ugljika u zemlji te kvalitetu zemlje i ekosustava;”;

| (b) | dodaje se sljedeća točka:






  „(o) | količine biogoriva i tekućih biogoriva, u jedinicama energije koje odgovaraju svakoj kategoriji skupine sirovina navedenih u Prilogu VIII dijelu A, koje je ta država članica uzela u obzir radi usklađivanja s ciljnim vrijednostima utvrđenima u članku 3. stavcima 1. i 2. te članku 3. stavku 4. prvom podstavku.”. |
| --- | --- | --- |

(b)

dodaje se sljedeća točka:

„(o)

količine biogoriva i tekućih biogoriva, u jedinicama energije koje odgovaraju svakoj kategoriji skupine sirovina navedenih u Prilogu VIII dijelu A, koje je ta država članica uzela u obzir radi usklađivanja s ciljnim vrijednostima utvrđenima u članku 3. stavcima 1. i 2. te članku 3. stavku 4. prvom podstavku.”.

| 10. | Članak 23. mijenja se kako slijedi:






  (a) | u stavku 1. zadnja rečenica briše se; |
| --- | --- | --- |

10.

Članak 23. mijenja se kako slijedi:

(a)

u stavku 1. zadnja rečenica briše se;

| (b) | stavak 4. zamjenjuje se sljedećim:
  „4.   Pri izvješćivanju o uštedi emisija stakleničkih plinova zbog uporabe biogoriva i tekućih biogoriva, Komisija se služi vrijednostima koje su prijavile države članice u skladu s člankom 22. stavkom 1. točkom (o), uključujući i srednje vrijednosti procijenjenih emisija u vezi s neizravnom promjenom uporabe zemljišta i povezani raspon koji proizlazi iz analize osjetljivosti navedene u Prilogu VIII. Komisija objavljuje podatke o privremenim procijenjenim emisijama u vezi s neizravnom promjenom uporabe zemljišta i povezanim rasponom koji je proizašao iz analize osjetljivosti. Osim toga, Komisija procjenjuje hoće li se procjena uštede izravnih emisija promijeniti, i na koje načine, kad bi se uzeli u obzir suproizvodi primjenom supstitucijskog pristupa.”; |
| --- | --- |

(b)

stavak 4. zamjenjuje se sljedećim:

„4.   Pri izvješćivanju o uštedi emisija stakleničkih plinova zbog uporabe biogoriva i tekućih biogoriva, Komisija se služi vrijednostima koje su prijavile države članice u skladu s člankom 22. stavkom 1. točkom (o), uključujući i srednje vrijednosti procijenjenih emisija u vezi s neizravnom promjenom uporabe zemljišta i povezani raspon koji proizlazi iz analize osjetljivosti navedene u Prilogu VIII. Komisija objavljuje podatke o privremenim procijenjenim emisijama u vezi s neizravnom promjenom uporabe zemljišta i povezanim rasponom koji je proizašao iz analize osjetljivosti. Osim toga, Komisija procjenjuje hoće li se procjena uštede izravnih emisija promijeniti, i na koje načine, kad bi se uzeli u obzir suproizvodi primjenom supstitucijskog pristupa.”;

| (c) | u stavku 5. točke (e) i (f) zamjenjuju se sljedećim:






  „(e) | dostupnost i održivost biogoriva proizvedenih od sirovina navedenih u Prilogu IX., uključujući procjenu učinka zamjene proizvoda za hranu ljudi i hranu za životinje za potrebe proizvodnje biogoriva, uzimajući u obzir načela hijerarhije otpada uspostavljene u Direktivi 2008/98/EZ, načelo višestruke upotrebe biomase, održavanje potrebnih zaliha ugljika u zemlji te kvalitetu zemlje i ekosustava; i |
| --- | --- | --- |

(c)

u stavku 5. točke (e) i (f) zamjenjuju se sljedećim:

„(e)

dostupnost i održivost biogoriva proizvedenih od sirovina navedenih u Prilogu IX., uključujući procjenu učinka zamjene proizvoda za hranu ljudi i hranu za životinje za potrebe proizvodnje biogoriva, uzimajući u obzir načela hijerarhije otpada uspostavljene u Direktivi 2008/98/EZ, načelo višestruke upotrebe biomase, održavanje potrebnih zaliha ugljika u zemlji te kvalitetu zemlje i ekosustava; i

| (f) | procjenu o tome može li se suziti raspon nesigurnosti prepoznat u analizi koja je temelj procjena emisija u vezi s neizravnom promjenom uporabe zemljišta te može li se uzeti u obzir mogući učinak politika Unije poput okoliša, klime i poljoprivrednih politika.”; |
| --- | --- |

(f)

procjenu o tome može li se suziti raspon nesigurnosti prepoznat u analizi koja je temelj procjena emisija u vezi s neizravnom promjenom uporabe zemljišta te može li se uzeti u obzir mogući učinak politika Unije poput okoliša, klime i poljoprivrednih politika.”;

| (d) | u stavku 8. prvom podstavku točka (b) zamjenjuje se sljedećim:






  „(b) | u pogledu ciljeva iz članka 3. stavka 4. preispitivanjem:






  i. | isplativosti mjera koje se trebaju provesti za ostvarivanje tih ciljeva; |
| --- | --- | --- | --- |

(d)

u stavku 8. prvom podstavku točka (b) zamjenjuje se sljedećim:

„(b)

u pogledu ciljeva iz članka 3. stavka 4. preispitivanjem:

i.

isplativosti mjera koje se trebaju provesti za ostvarivanje tih ciljeva;

| ii. | procjene mogućnosti ostvarivanja ciljeva uz istodobno osiguranje održivosti proizvodnje biogoriva u Uniji i u trećim zemljama te uzimajući u obzir gospodarske, okolišne i socijalne utjecaje, uključujući neizravne učinke i utjecaje na biološku raznolikost te komercijalnu raspoloživost biogoriva iz druge generacije; |
| --- | --- |

ii.

procjene mogućnosti ostvarivanja ciljeva uz istodobno osiguranje održivosti proizvodnje biogoriva u Uniji i u trećim zemljama te uzimajući u obzir gospodarske, okolišne i socijalne utjecaje, uključujući neizravne učinke i utjecaje na biološku raznolikost te komercijalnu raspoloživost biogoriva iz druge generacije;

| iii. | utjecaja provedbe ciljeva na raspoloživost prehrambenih proizvoda po pristupačnim cijenama; |
| --- | --- |

iii.

utjecaja provedbe ciljeva na raspoloživost prehrambenih proizvoda po pristupačnim cijenama;

| iv. | raspoloživosti vozila na električni, hibridni i vodikov pogon na tržištu te metodologije odabrane za izračun udjela potrošnje energije iz obnovljivih izvora u sektoru prometa; |
| --- | --- |

iv.

raspoloživosti vozila na električni, hibridni i vodikov pogon na tržištu te metodologije odabrane za izračun udjela potrošnje energije iz obnovljivih izvora u sektoru prometa;

| v. | procjene posebnih tržišnih uvjeta, uzimajući pritom ponajprije u obzir tržišta čija prometna goriva predstavljaju više od polovice konačne potrošnje energije te tržišta koja u cijelosti ovise o uvezenim biogorivima;”. |
| --- | --- |

v.

procjene posebnih tržišnih uvjeta, uzimajući pritom ponajprije u obzir tržišta čija prometna goriva predstavljaju više od polovice konačne potrošnje energije te tržišta koja u cijelosti ovise o uvezenim biogorivima;”.

| 11. | Članak 25. zamjenjuje se sljedećim:
  „Članak 25.
  Postupak odbora
  1.   Osim u slučajevima navedenima u stavku 2., Komisiji pomaže Odbor za obnovljive izvore energije. Navedeni odbor je odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (22).
  2.   U vezi s pitanjima koja se odnose na održivost biogoriva i tekućih biogoriva, Komisiji pomaže Odbor za održivost biogoriva i tekućih biogoriva. Navedeni odbor je odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011.
  3.   Pri upućivanju na ovaj stavak primjenjuje se članak 5. Uredbe (EU) br. 182/2011.
  Ako odbori ne daju nikakvo mišljenje, Komisija ne donosi nacrt provedbenog akta i primjenjuje se članak 5. stavak 4. treći podstavak Uredbe (EU) br. 182/2011. |
| --- | --- |

11.

Članak 25. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 25.

Postupak odbora

1.   Osim u slučajevima navedenima u stavku 2., Komisiji pomaže Odbor za obnovljive izvore energije. Navedeni odbor je odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (22).

2.   U vezi s pitanjima koja se odnose na održivost biogoriva i tekućih biogoriva, Komisiji pomaže Odbor za održivost biogoriva i tekućih biogoriva. Navedeni odbor je odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011.

3.   Pri upućivanju na ovaj stavak primjenjuje se članak 5. Uredbe (EU) br. 182/2011.

Ako odbori ne daju nikakvo mišljenje, Komisija ne donosi nacrt provedbenog akta i primjenjuje se članak 5. stavak 4. treći podstavak Uredbe (EU) br. 182/2011.

| 12. | Umeće se sljedeći članak:
  „Članak 25.a
  Izvršavanje ovlasti
  1.   Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji podložno uvjetima utvrđenima u ovom članku.
  2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 3. stavka 5. i članka 19. stavka 7. dodjeljuje se Komisiji na razdoblje od pet godina počevši od... (23).
  3.   Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članka 3. stavka 5. i članka 19. stavka 7. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv proizvodi učinke dan nakon objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.
  4.   Čim donese delegirani akt, Komisija ga istodobno priopćuje Europskom parlamentu i Vijeću.
  5.   Delegirani akt donesen na temelju članka 3. stavka 5. i članka 19. stavka 7. stupa na snagu samo ako Europski parlament ili Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne ulože nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće uložiti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.”. |
| --- | --- |

12.

Umeće se sljedeći članak:

„Članak 25.a

Izvršavanje ovlasti

1.   Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji podložno uvjetima utvrđenima u ovom članku.

2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 3. stavka 5. i članka 19. stavka 7. dodjeljuje se Komisiji na razdoblje od pet godina počevši od... (23).

3.   Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članka 3. stavka 5. i članka 19. stavka 7. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv proizvodi učinke dan nakon objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.

4.   Čim donese delegirani akt, Komisija ga istodobno priopćuje Europskom parlamentu i Vijeću.

5.   Delegirani akt donesen na temelju članka 3. stavka 5. i članka 19. stavka 7. stupa na snagu samo ako Europski parlament ili Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne ulože nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće uložiti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.”.

| 13. | Prilog V. mijenja se i dodaju se prilozi VIII. i IX. u skladu s Prilogom II. ovoj Direktivi. |
| --- | --- |

13.

Prilog V. mijenja se i dodaju se prilozi VIII. i IX. u skladu s Prilogom II. ovoj Direktivi.

Članak 3.

Preispitivanje

1.   Komisija najkasnije ... (24) podnosi izvješće Europskom parlamentu i Vijeću, uključujući procjenu raspoloživosti nužnih količina isplativih biogoriva na tržištu Unije iz sirovina za koje se ne koristi zemljište ili iz neprehrambenih kultura do 2020., uključujući potrebu za dodatnim kriterijima kako bi se osigurala njihova održivost, te procjenu najboljih raspoloživih znanstvenih dokaza o emisijama stakleničkih plinova u vezi s neizravnom promjenom uporabe zemljišta koje su povezane s proizvodnjom biogoriva i tekućih biogoriva. Uz izvješće se, prema potrebi, prilažu prijedlozi za daljnje mjere, uzimajući u obzir gospodarske, socijalne i okolišne aspekte. U izvješću se također utvrđuju kriteriji za identifikaciju i certificiranje biogoriva i tekućih biogoriva s niskim rizikom od neizravne promjene uporabe zemljišta s ciljem prilagođavanja Priloga V. Direktivi 98/70/EZ i Priloga VIII. Direktivi 2009/28/EZ, prema potrebi.

2.   Na temelju najboljih najnovijih dostupnih znanstvenih dokaza, Komisija Europskom parlamentu i Vijeću do 31. prosinca 2017. podnosi izvješće o učinkovitosti mjera, uvedenih ovom Direktivom, u ograničavanju emisija stakleničkih plinova zbog neizravne promjene uporabe zemljišta u vezi s proizvodnjom biogoriva i tekućih biogoriva. U tom pogledu izvješće također obuhvaća najnovije dostupne informacije u vezi s ključnim pretpostavkama koje utječu na rezultate modela emisija stakleničkih plinova u vezi s neizravnom promjenom uporabe zemljišta povezanih s proizvodnjom biogoriva i tekućih biogoriva, uključujući mjerene trendove u poljoprivrednim prinosima i produktivnosti, dodjelu suproizvoda i zapažene stope globalne promjene uporabe zemljišta i krčenja šuma te mogući učinak politika Unije poput okoliša, klime i poljoprivrednih politika, uključujući dionike u takav postupak preispitivanja. U tom se izvješću ispituju i postignuća u odnosu na programe certificiranja sirovina za proizvodnju biogoriva i tekućih biogoriva s niskim rizikom od neizravnih promjena uporabe zemljišta, navedenih u Prilogu V. Direktivi 98/70/EZ i Prilogu VIII. Direktivi 2009/28/EZ, a proizvedenih uz niski rizik neizravne promjene uporabe zemljišta pomoću mjera ublažavanja na razini projekta, i njihova učinkovitost.

Izvješću iz prvog podstavka se, ako je potrebno, prilaže zakonodavni prijedlog, koji se temelji na najboljim dostupnim znanstvenim dokazima, za uvođenje prilagođenih procijenjenih čimbenika emisija u vezi s neizravnom promjenom uporabe zemljišta u odgovarajuće kriterije održivosti te preispitivanje učinkovitosti predviđenih mjera za biogoriva proizvedena iz sirovina za koje se ne koristi zemljište ili iz neprehrambenih kultura na temelju članka 3. stavka 4. Direktive 2009/28/EZ. Kao dio tog izvješća, Komisija, s obzirom na izvješća država članica u skladu s člankom 3. stavkom 5. Direktive 2009/28/EZ, procjenjuje učinkovitost mjera poduzetih za sprečavanje i suzbijanje prijevara te prema potrebi podnosi prijedloge daljnjih mjera, uključujući dodatne mjere koje treba poduzeti na razini Unije.

3.   Komisija prema potrebi, s obzirom na izvješća dobrovoljnih programa u skladu s člankom 7.c stavkom 6. drugim podstavkom Direktive 98/70/EZ i člankom 18. stavkom 6. drugim podstavkom Direktive 2009/28/EZ, podnosi prijedlog Europskom parlamentu i Vijeću za izmjenu odredaba tih direktiva u odnosu na dobrovoljne programe s ciljem promicanja najbolje prakse.

Članak 4.

Prenošenje

1.   Države članice do ... (25) donose zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom. One o tome odmah obavješćuju Komisiju.

Kada države članice donose te mjere, one sadržavaju upućivanje na ovu Direktivu ili se na nju upućuje prilikom njihove službene objave. Načine tog upućivanja određuju države članice.

2.   Države članice Komisiji dostavljaju tekst glavnih mjera nacionalnog prava koje donesu u području na koje se odnosi ova Direktiva. Tom prilikom države članice obavješćuju Komisiju o svojim nacionalnim ciljevima postavljenima u skladu s člankom 3. stavkom 4. točkom (e) Direktive 2009/28/EZ te, prema potrebi, o diferencijaciji svojih nacionalnih ciljeva u odnosu na referentnu vrijednost iz njih te razloge za to.

Države članice 2020. godine izvješćuju Komisiju o svojim dostignućima u postizanju nacionalnih ciljeva postavljenih u skladu s člankom 3. stavkom 4. točkom (e) Direktive 2009/28/EZ, navodeći razloge za bilo kakve nedostatke.

Članak 5.

Stupanje na snagu

Ova Direktiva stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Članak 6.

Adresati

Ova je Direktiva upućena državama članicama.

Sastavljeno u ...

Za Europski parlament

Predsjednik

...

Za Vijeće

Predsjednik

...

---

(1)  SL C 198, 10. srpnja 2013., str. 56.

1

(2)  Stajalište Europskog parlamenta od 11. rujna 2013. (SL C 357 E, 6.12.2013., str. 86.) i stajalište Vijeća u prvom čitanju od 9. prosinca 2014. Stajalište Europskog parlamenta od ... [i odluka Vijeća od ...].

2

(3)  Direktiva 2009/28/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2009. o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora te o izmjeni i kasnijem stavljanju izvan snage direktiva 2001/77/EZ i 2003/30/EZ (SL L 140, 5.6.2009., str. 16.).

3

(4)  Direktiva 98/70/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 13. listopada 1998. o kakvoći benzinskih i dizelskih goriva i izmjeni Direktive Vijeća 93/12/EEZ (SL L 350, 28.12.1998., str. 58.).

4

(5)  Direktiva 2008/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 19. studenoga 2008. o otpadu i stavljanju izvan snage određenih Direktiva (SL L 312, 22.11.2008., str. 3.).

5

(6)  Uredba (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (SL L 55, 28.2.2011., str. 13.).

6

(7)  SL C 369, 17.12.2011., str. 14.

7

(8)  Datum stupanja na snagu ove Direktive.

8

(9)  Godinu dana od stupanja na snagu ove Direktive.

9

(10)  Datum donošenja ove Direktive.

10

(11)  Osamnaest mjeseci od stupanja na snagu ove Direktive.

11

(12)  Datum stupanja na snagu ove Direktive.

12

(13)

13

| (+) | Uredba (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (SL L 55, 28.2.2011., str. 13.).”. |
| --- | --- |

(+)

+

Uredba (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (SL L 55, 28.2.2011., str. 13.).”.

(14)

14

| (+) | Direktiva 2008/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 19. studenoga 2008. o otpadu i stavljanju izvan snage određenih Direktiva (SL L 312, 22.11.2008., str. 3.).”. |
| --- | --- |

(+)

+

Direktiva 2008/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 19. studenoga 2008. o otpadu i stavljanju izvan snage određenih Direktiva (SL L 312, 22.11.2008., str. 3.).”.

(15)  Broj ove Direktive.

15

(16)

16

| (+) | Direktiva 2014/.../EU Europskog parlamenta i Vijeća od ... o izmjeni Direktive 98/70/EZ o kakvoći benzinskih i dizelskih goriva i izmjeni Direktive 2009/28/EZ o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora (SL L ..., str. ....).”; |
| --- | --- |

(+)

+

Direktiva 2014/.../EU Europskog parlamenta i Vijeća od ... o izmjeni Direktive 98/70/EZ o kakvoći benzinskih i dizelskih goriva i izmjeni Direktive 2009/28/EZ o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora (SL L ..., str. ....).”;

(17)  Datum stupanja na snagu ove Direktive.

17

(18)  Datum stupanja na snagu ove Direktive.

18

(19)  Godinu dana od stupanja na snagu ove Direktive.

19

(20)  Datum donošenja ove Direktive.

20

(21)  Osamnaest mjeseci od stupanja na snagu ove Direktive.

21

(22)

22

| (+) | Uredba (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (SL L 55, 28.2.2011., str. 13.).”. |
| --- | --- |

(+)

+

Uredba (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (SL L 55, 28.2.2011., str. 13.).”.

(23)  Datum stupanja na snagu ove Direktive.

23

(24)  Godinu dana od stupanja na snagu ove Direktive.

24

(25)  Dvadeset četiri mjeseca od dana donošenja ove Direktive.

25

---

PRILOG I.

Prilozi Direktivi 98/70/EZ mijenjaju se kako slijedi:

| 1. | U Prilogu IV. dijelu C točka 7. zamjenjuje se sljedećim:






  „7. | Godišnje emisije koje nastaju promjenom zaliha ugljika zbog promjene uporabe zemljišta, el, izračunavaju se jednakomjernim dijeljenjem ukupnih emisija tijekom 20 godina. Za izračun tih emisija primjenjuje se sljedeće pravilo:


   (1),
  gdje je

  el
  = godišnje emisije stakleničkih plinova koje nastaju promjenom zaliha ugljika zbog promjene uporabe zemljišta (mjerene kao masa (u gramima) ekvivalenta CO2 po jedinici energije biogoriva (u megadžulima)). ‚Kultivirano tlo’ (2) i ‚tlo namijenjeno trajnim kulturama’ (3) smatraju se jednom uporabom zemljišta;

  CSR
  = zaliha ugljika po jedinici površine povezana s referentnom uporabom zemljišta (mjerena kao masa (u tonama) ugljika po jedinici površine, uključujući tlo i vegetaciju). Referentnom uporabom zemljišta smatra se uporaba zemljišta u siječnju 2008. ili 20 godina prije nego što je dobivena sirovina, ovisno o tome što je uslijedilo kasnije;

  CSA
  = zaliha ugljika po jedinici površine povezana sa stvarnom uporabom zemljišta (mjerena kao masa (u tonama) ugljika po jedinici površine, uključujući tlo i vegetaciju). Ako se zaliha ugljika akumulira tijekom razdoblja duljeg od godinu dana, vrijednost koja se pripisuje CSA jest procijenjena zaliha po jedinici površine nakon 20 godina ili nakon sazrijevanja kulture, ovisno o tome što je uslijedilo prije;

  P= produktivnost kulture (mjerena kao energija biogoriva po jedinici površine godišnje); i

  eB
  = dodatak od 29 gCO2eq/MJ biogoriva ako se biomasa dobiva sa saniranog degradiranog zemljišta pod uvjetima predviđenima u točki 8. |
| --- | --- | --- |

1.

U Prilogu IV. dijelu C točka 7. zamjenjuje se sljedećim:

„7.

Godišnje emisije koje nastaju promjenom zaliha ugljika zbog promjene uporabe zemljišta, el, izračunavaju se jednakomjernim dijeljenjem ukupnih emisija tijekom 20 godina. Za izračun tih emisija primjenjuje se sljedeće pravilo:

Formula
   (1),

gdje je

el
  = godišnje emisije stakleničkih plinova koje nastaju promjenom zaliha ugljika zbog promjene uporabe zemljišta (mjerene kao masa (u gramima) ekvivalenta CO2 po jedinici energije biogoriva (u megadžulima)). ‚Kultivirano tlo’ (2) i ‚tlo namijenjeno trajnim kulturama’ (3) smatraju se jednom uporabom zemljišta;

CSR
  = zaliha ugljika po jedinici površine povezana s referentnom uporabom zemljišta (mjerena kao masa (u tonama) ugljika po jedinici površine, uključujući tlo i vegetaciju). Referentnom uporabom zemljišta smatra se uporaba zemljišta u siječnju 2008. ili 20 godina prije nego što je dobivena sirovina, ovisno o tome što je uslijedilo kasnije;

CSA
  = zaliha ugljika po jedinici površine povezana sa stvarnom uporabom zemljišta (mjerena kao masa (u tonama) ugljika po jedinici površine, uključujući tlo i vegetaciju). Ako se zaliha ugljika akumulira tijekom razdoblja duljeg od godinu dana, vrijednost koja se pripisuje CSA jest procijenjena zaliha po jedinici površine nakon 20 godina ili nakon sazrijevanja kulture, ovisno o tome što je uslijedilo prije;

P= produktivnost kulture (mjerena kao energija biogoriva po jedinici površine godišnje); i

eB
  = dodatak od 29 gCO2eq/MJ biogoriva ako se biomasa dobiva sa saniranog degradiranog zemljišta pod uvjetima predviđenima u točki 8.

| 2. | Dodaje se sljedeći Prilog:

  „PRILOG V.

  Dio A. Privremene procijenjene emisije povezane s neizravnom promjenom uporabe zemljišta (gCO2eq/MJ)
   (4)








  Skupina sirovina | Srednja (5) | Interpercentilni raspon dobiven analizom osjetljivosti (6) |
| --- | --- | --- | --- |
| Žitarice i druge kulture bogate škrobom | 12. | od 8 do 16 |
| Šećerne kulture | 13. | od 4 do 17 |
| Uljarice | 55. | od 33 do 66 |

2.

Dodaje se sljedeći Prilog:

„PRILOG V.

Dio A. Privremene procijenjene emisije povezane s neizravnom promjenom uporabe zemljišta (gCO2eq/MJ)
   (4)

Skupina sirovina

Srednja (5)

Interpercentilni raspon dobiven analizom osjetljivosti (6)

Žitarice i druge kulture bogate škrobom

12.

od 8 do 16

Šećerne kulture

13.

od 4 do 17

Uljarice

55.

od 33 do 66

Dio B. Biogoriva za koja se smatra da su procijenjene emisije u vezi s neizravnom promjenom uporabe zemljišta jednake nuli

Za biogoriva proizvedena iz sljedećih kategorija sirovina smatra se da su procijenjene emisije u vezi s neizravnom promjenom uporabe zemljišta jednake nuli:

| 1. | sirovine koje nisu navedene u dijelu A ovog Priloga. |
| --- | --- |

1.

sirovine koje nisu navedene u dijelu A ovog Priloga.

| 2. | sirovine čija je proizvodnja dovela do izravne promjene uporabe zemljišta, odnosno promjene iz jedne od sljedećih kategorija zemljišta IPCC-a: šumsko zemljište, travnjak, vlažno tlo, naselja ili druga zemljišta, u kultivirano tlo ili tlo namijenjeno trajnim kulturama (7). U takvom bi se slučaju vrijednost emisije u vezi s izravnom promjenom uporabe zemljišta (e
  l) trebala izračunati u skladu s Prilogom IV. dijelom C stavkom 7. |
| --- | --- |

2.

sirovine čija je proizvodnja dovela do izravne promjene uporabe zemljišta, odnosno promjene iz jedne od sljedećih kategorija zemljišta IPCC-a: šumsko zemljište, travnjak, vlažno tlo, naselja ili druga zemljišta, u kultivirano tlo ili tlo namijenjeno trajnim kulturama (7). U takvom bi se slučaju vrijednost emisije u vezi s izravnom promjenom uporabe zemljišta (e
  l) trebala izračunati u skladu s Prilogom IV. dijelom C stavkom 7.

---

(1)  Kvocijent dobiven dijeljenjem molekularne težine CO2 (44,010 g/mol) s molekularnom težinom ugljika (12,011 g/mol) iznosi 3,664.

1

2

(2)  Kultivirano tlo kako ga definira IPCC.

2

(3)  Trajne kulture definirane su kao višegodišnje kulture čija se stabljika obično ne bere, kao što su kulture kratkih ophodnji i uljana palma.”.

3

(4)

4

| (+) | Srednje vrijednosti koje su ovdje navedene predstavljaju ponderirani prosjek individualno određenih vrijednosti sirovina. Razmjer vrijednosti u ovom Prilogu ovisi o rasponu pretpostavki (poput tretmana suproizvoda, kretanja u prinosu, zaliha ugljika i uklanjanja drugih proizvoda, itd.) korištenih u gospodarskim modelima razvijenim za potrebe njihove procjene. Stoga, iako nije moguće u potpunosti okarakterizirati raspon nesigurnosti povezan s takvim procjenama, provedena je analiza osjetljivosti u vezi s rezultatima na temelju nasumične varijacije ključnih parametara, takozvana analiza Monte Carlo. |
| --- | --- |

(+)

+

Srednje vrijednosti koje su ovdje navedene predstavljaju ponderirani prosjek individualno određenih vrijednosti sirovina. Razmjer vrijednosti u ovom Prilogu ovisi o rasponu pretpostavki (poput tretmana suproizvoda, kretanja u prinosu, zaliha ugljika i uklanjanja drugih proizvoda, itd.) korištenih u gospodarskim modelima razvijenim za potrebe njihove procjene. Stoga, iako nije moguće u potpunosti okarakterizirati raspon nesigurnosti povezan s takvim procjenama, provedena je analiza osjetljivosti u vezi s rezultatima na temelju nasumične varijacije ključnih parametara, takozvana analiza Monte Carlo.

(5)  Srednje vrijednosti koje su ovdje navedene predstavljaju ponderirani prosjek individualno određenih vrijednosti sirovina.

5

(6)  Ovdje uključeni raspon odražava 90 % rezultata koji koriste petu i devedeset i petu percentilnu vrijednost proizašle iz analize. Peti postotnik pokazuje vrijednost ispod koje je pronađeno 5 % zapažanja (tj. 5 % ukupnih korištenih podataka pokazalo je rezultate ispod 8, 4 i 33 gCO2eq/MJ). Devedeset i peti postotnik pokazuje vrijednost ispod koje je pronađeno 95 % zapažanja (tj. 5 % ukupnih korištenih podataka pokazali su rezultate iznad 16, 17 i 66 gCO2eq/MJ).

6

2eq

2eq

(7)

7

| (++) | Trajne kulture definirane su kao višegodišnje kulture čija se stabljika obično ne bere, kao što su kulture kratkih ophodnji i uljana palma.”. |
| --- | --- |

(++)

++

Trajne kulture definirane su kao višegodišnje kulture čija se stabljika obično ne bere, kao što su kulture kratkih ophodnji i uljana palma.”.

---

PRILOG II.

Prilozi Direktivi 2009/28/EZ mijenjaju se kako slijedi:

| 1. | U Prilogu V. dijelu C točka 7. zamjenjuje se sljedećim:






  „7. | Godišnje emisije koje nastaju promjenom zaliha ugljika zbog promjene uporabe zemljišta, el izračunavaju se jednakomjernim dijeljenjem ukupnih emisija tijekom 20 godina. Za izračun tih emisija primjenjuje se sljedeće pravilo:


   (1),
  gdje je







  el | = | godišnje emisije stakleničkih plinova koje nastaju promjenom zaliha ugljika zbog promjene uporabe zemljišta (mjerene kao masa (u gramima) ekvivalenta CO2 po jedinici energije biogoriva ili tekućeg biogoriva (u megadžulima)). ‚Kultivirano tlo’ (2) i ‚tlo namijenjeno trajnim kulturama’ (3) smatraju se jednom uporabom zemljišta; |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CSR | = | zaliha ugljika po jedinici površine povezana s referentnom uporabom zemljišta (mjerena kao masa (u tonama) ugljika po jedinici površine, uključujući tlo i vegetaciju). Referentna uporaba zemljišta jest uporaba zemljišta u siječnju 2008. ili 20 godina prije dobivanja sirovine, ovisno o tome što je uslijedilo kasnije; |
| CSA | = | zaliha ugljika po jedinici površine povezana sa stvarnom uporabom zemljišta (mjerena kao masa (u tonama) ugljika po jedinici površine, uključujući tlo i vegetaciju). Ako se zaliha ugljika akumulira tijekom razdoblja duljeg od godinu dana, vrijednost koja se pripisuje CSA jest procijenjena zaliha po jedinici površine nakon 20 godina ili nakon sazrijevanja kulture, ovisno o tome što je uslijedilo prije; |
| P | = | produktivnost kulture (mjerena kao energija biogoriva ili tekućeg biogoriva po jedinici površine godišnje); i |
| eB | = | dodatak od 29 gCO2eq/MJ biogoriva ili tekućeg biogoriva ako se biomasa dobiva sa saniranog degradiranog zemljišta pod uvjetima predviđenima u točki 8. |

1.

U Prilogu V. dijelu C točka 7. zamjenjuje se sljedećim:

„7.

Godišnje emisije koje nastaju promjenom zaliha ugljika zbog promjene uporabe zemljišta, el izračunavaju se jednakomjernim dijeljenjem ukupnih emisija tijekom 20 godina. Za izračun tih emisija primjenjuje se sljedeće pravilo:

Formula
   (1),

gdje je

el

=

godišnje emisije stakleničkih plinova koje nastaju promjenom zaliha ugljika zbog promjene uporabe zemljišta (mjerene kao masa (u gramima) ekvivalenta CO2 po jedinici energije biogoriva ili tekućeg biogoriva (u megadžulima)). ‚Kultivirano tlo’ (2) i ‚tlo namijenjeno trajnim kulturama’ (3) smatraju se jednom uporabom zemljišta;

CSR

=

zaliha ugljika po jedinici površine povezana s referentnom uporabom zemljišta (mjerena kao masa (u tonama) ugljika po jedinici površine, uključujući tlo i vegetaciju). Referentna uporaba zemljišta jest uporaba zemljišta u siječnju 2008. ili 20 godina prije dobivanja sirovine, ovisno o tome što je uslijedilo kasnije;

CSA

=

zaliha ugljika po jedinici površine povezana sa stvarnom uporabom zemljišta (mjerena kao masa (u tonama) ugljika po jedinici površine, uključujući tlo i vegetaciju). Ako se zaliha ugljika akumulira tijekom razdoblja duljeg od godinu dana, vrijednost koja se pripisuje CSA jest procijenjena zaliha po jedinici površine nakon 20 godina ili nakon sazrijevanja kulture, ovisno o tome što je uslijedilo prije;

P

=

produktivnost kulture (mjerena kao energija biogoriva ili tekućeg biogoriva po jedinici površine godišnje); i

eB

=

dodatak od 29 gCO2eq/MJ biogoriva ili tekućeg biogoriva ako se biomasa dobiva sa saniranog degradiranog zemljišta pod uvjetima predviđenima u točki 8.

| 2. | Dodaje se sljedeći prilog:

  „PRILOG VIII.

  Dio A. Privremene procijenjene emisije od sirovina za biogorivo i tekuće biogorivo u vezi s neizravnom promjenom uporabe zemljišta (gCO2eq/MJ)
   (4)








  Skupina sirovina | Srednja (5) | Interpercentilni raspon dobiven analizom osjetljivosti (6) |
| --- | --- | --- | --- |
| Žitarice i druge kulture bogate škrobom | 12. | od 8 do 16 |
| Šećerne kulture | 13. | od 4 do 17 |
| Uljarice | 55. | od 33 do 66 |

2.

Dodaje se sljedeći prilog:

„PRILOG VIII.

Dio A. Privremene procijenjene emisije od sirovina za biogorivo i tekuće biogorivo u vezi s neizravnom promjenom uporabe zemljišta (gCO2eq/MJ)
   (4)

Skupina sirovina

Srednja (5)

Interpercentilni raspon dobiven analizom osjetljivosti (6)

Žitarice i druge kulture bogate škrobom

12.

od 8 do 16

Šećerne kulture

13.

od 4 do 17

Uljarice

55.

od 33 do 66

Dio B Biogoriva i tekuća biogoriva za koja se smatra da su procijenjene emisije u vezi s neizravnom promjenom uporabe zemljišta jednake nuli

Smatrat će se da biogoriva i tekuća biogoriva, koja se proizvode iz sljedećih kategorija sirovina, imaju procijenjene emisije zbog neizravne promjene uporabe zemljišta jednake nuli:

| 1. | sirovine koje nisu navedene u dijelu A ovog Priloga. |
| --- | --- |

1.

sirovine koje nisu navedene u dijelu A ovog Priloga.

| 2. | sirovine čija je proizvodnja dovela do izravne promjene uporabe zemljišta, odnosno promjene iz jedne od sljedećih kategorija zemljišta IPCC-a: šumsko zemljište, travnjak, vlažno tlo, naselja ili druga zemljišta, u kultivirano tlo ili tlo namijenjeno trajnim kulturama (7). U takvom bi se slučaju vrijednost emisije u vezi s izravnom promjenom uporabe zemljišta (el) trebala izračunati u skladu s Prilogom IV. dijelom C točkom 7. |
| --- | --- |

2.

sirovine čija je proizvodnja dovela do izravne promjene uporabe zemljišta, odnosno promjene iz jedne od sljedećih kategorija zemljišta IPCC-a: šumsko zemljište, travnjak, vlažno tlo, naselja ili druga zemljišta, u kultivirano tlo ili tlo namijenjeno trajnim kulturama (7). U takvom bi se slučaju vrijednost emisije u vezi s izravnom promjenom uporabe zemljišta (el) trebala izračunati u skladu s Prilogom IV. dijelom C točkom 7.

| 3. | Dodaje se sljedeći prilog:

  „PRILOG IX.

  Dio A. Sirovine i goriva čiji se doprinos cilju ili ciljevima iz članka 3. stavka 4. smatra dvaput vrednijim od njihove energetske vrijednosti







  (a) | Alge, ako su uzgojene na zemljištu u ribnjacima ili fotobioreaktorima. |
| --- | --- | --- |

3.

Dodaje se sljedeći prilog:

„PRILOG IX.

Dio A. Sirovine i goriva čiji se doprinos cilju ili ciljevima iz članka 3. stavka 4. smatra dvaput vrednijim od njihove energetske vrijednosti

(a)

Alge, ako su uzgojene na zemljištu u ribnjacima ili fotobioreaktorima.

| (b) | Dio biomase koji odgovara miješanom gradskom otpadu, a ne sortiranom otpadu iz kućanstava podložno ciljevima recikliranja na temelju članka 11. stavka 2. točke (a) Direktive 2008/98/EZ. |
| --- | --- |

(b)

Dio biomase koji odgovara miješanom gradskom otpadu, a ne sortiranom otpadu iz kućanstava podložno ciljevima recikliranja na temelju članka 11. stavka 2. točke (a) Direktive 2008/98/EZ.

| (c) | Biološki otpad kako je definiran u članku 3. stavku 4. Direktive 2008/98/EZ iz privatnih kućanstava podložan odvojenom prikupljanju kako je utvrđeno u članku 3. stavku 11. te direktive. |
| --- | --- |

(c)

Biološki otpad kako je definiran u članku 3. stavku 4. Direktive 2008/98/EZ iz privatnih kućanstava podložan odvojenom prikupljanju kako je utvrđeno u članku 3. stavku 11. te direktive.

| (d) | Dio biomase iz industrijskog otpada koji nije pogodan za korištenje u prehrambenom lancu za ljude ili za životinje, uključujući materijale iz sektora trgovine na malo i veletrgovine te poljoprivredno-prehrambenog sektora i sektora ribarstva i akvakulture, isključujući sirovine navedene u dijelu B ovog Priloga. |
| --- | --- |

(d)

Dio biomase iz industrijskog otpada koji nije pogodan za korištenje u prehrambenom lancu za ljude ili za životinje, uključujući materijale iz sektora trgovine na malo i veletrgovine te poljoprivredno-prehrambenog sektora i sektora ribarstva i akvakulture, isključujući sirovine navedene u dijelu B ovog Priloga.

| (e) | Slama. |
| --- | --- |

(e)

Slama.

| (f) | Gnojivo i mulj od rafiniranja. |
| --- | --- |

(f)

Gnojivo i mulj od rafiniranja.

| g) | Tekući otpad od proizvodnje palminog ulja i prazni grozdovi palminog ploda. |
| --- | --- |

g)

Tekući otpad od proizvodnje palminog ulja i prazni grozdovi palminog ploda.

| (h) | Smola tal ulja. |
| --- | --- |

(h)

Smola tal ulja.

| (i) | Sirovi glicerin. |
| --- | --- |

(i)

Sirovi glicerin.

| (j) | Ostaci šećerne trske. |
| --- | --- |

(j)

Ostaci šećerne trske.

| (k) | Otpad od grožđa i vinski talog. |
| --- | --- |

(k)

Otpad od grožđa i vinski talog.

| (l) | Orahove ljuske. |
| --- | --- |

(l)

Orahove ljuske.

| (m) | Pljeva. |
| --- | --- |

(m)

Pljeva.

| (n) | Klipovi kukuruza bez zrna. |
| --- | --- |

(n)

Klipovi kukuruza bez zrna.

| (o) | Dio biomase iz otpada i ostataka iz šumarstva i industrija koje se temelje na šumarstvu, tj. kora, grane, pretkomercijalna proreda, lišće, iglice, krošnje stabala, piljevina, trijeske od sječe, crni lug, sulfitna lužina, mulj koji sadrži vlakna, lignin i tal ulje. |
| --- | --- |

(o)

Dio biomase iz otpada i ostataka iz šumarstva i industrija koje se temelje na šumarstvu, tj. kora, grane, pretkomercijalna proreda, lišće, iglice, krošnje stabala, piljevina, trijeske od sječe, crni lug, sulfitna lužina, mulj koji sadrži vlakna, lignin i tal ulje.

| (p) | Drugi neprehrambeni celulozni materijal kako je definiran u članku 2. drugom stavku točki (s). |
| --- | --- |

(p)

Drugi neprehrambeni celulozni materijal kako je definiran u članku 2. drugom stavku točki (s).

| (q) | Drugi lignocelulozni materijal kako je definiran u članku 2. drugom stavku točki (r) osim pilanskih i furnirskih trupaca. |
| --- | --- |

(q)

Drugi lignocelulozni materijal kako je definiran u članku 2. drugom stavku točki (r) osim pilanskih i furnirskih trupaca.

| (r) | Obnovljiva tekuća i plinovita goriva nebiološkog porijekla. |
| --- | --- |

(r)

Obnovljiva tekuća i plinovita goriva nebiološkog porijekla.

Dio B. Sirovine čiji se doprinos cilju iz članka 3. stavka 4. prvog podstavka smatra dvaput vrednijim od njihove energetske vrijednosti

| (a) | Korišteno ulje za kuhanje. |
| --- | --- |

(a)

Korišteno ulje za kuhanje.

| (b) | Životinjske masti iz kategorija 1. i 2. u skladu s Uredbom (EZ) br. 1069/2009 (8). |
| --- | --- |

(b)

Životinjske masti iz kategorija 1. i 2. u skladu s Uredbom (EZ) br. 1069/2009 (8).

---

(1)  Kvocijent dobiven dijeljenjem molekularne težine CO2 (44,010 g/mol) s molekularnom težinom ugljika (12,011 g/mol) iznosi 3,664.

1

2

(2)  Kultivirano tlo kako ga definira IPCC.

2

(3)  Trajne kulture definirane su kao višegodišnje kulture čija se stabljika obično ne bere, kao što su kulture kratkih ophodnji i uljana palma.”.

3

(4)

4

| (+) | Srednje vrijednosti koje su ovdje navedene predstavljaju ponderirani prosjek individualno određenih vrijednosti sirovina. Razmjer vrijednosti u ovom Prilogu ovisi o rasponu pretpostavki (poput tretmana suproizvoda, kretanja u prinosu, zaliha ugljika i uklanjanja drugih proizvoda, itd.) korištenih u gospodarskim modelima razvijenim za potrebe njihove procjene. Stoga, iako nije moguće u potpunosti okarakterizirati raspon nesigurnosti povezan s takvim procjenama, provedena je analiza osjetljivosti u vezi s rezultatima na temelju nasumične varijacije ključnih parametara, takozvana analiza Monte Carlo. |
| --- | --- |

(+)

+

Srednje vrijednosti koje su ovdje navedene predstavljaju ponderirani prosjek individualno određenih vrijednosti sirovina. Razmjer vrijednosti u ovom Prilogu ovisi o rasponu pretpostavki (poput tretmana suproizvoda, kretanja u prinosu, zaliha ugljika i uklanjanja drugih proizvoda, itd.) korištenih u gospodarskim modelima razvijenim za potrebe njihove procjene. Stoga, iako nije moguće u potpunosti okarakterizirati raspon nesigurnosti povezan s takvim procjenama, provedena je analiza osjetljivosti u vezi s rezultatima na temelju nasumične varijacije ključnih parametara, takozvana analiza Monte Carlo.

(5)  Srednje vrijednosti koje su ovdje navedene predstavljaju ponderirani prosjek individualno određenih vrijednosti sirovina.

5

(6)  Ovdje uključeni raspon odražava 90 % rezultata koji koriste petu i devedeset i petu percentilnu vrijednost proizašle iz analize. Peti percentil pokazuje vrijednost ispod koje je pronađeno 5 % zapažanja (tj. 5 % ukupnih korištenih podataka pokazalo je rezultate ispod 8, 4 i 33 gCO2eq/MJ). Devedeset i peti percentil pokazuje vrijednost ispod koje je pronađeno 95 % zapažanja (tj. 5 % ukupnih korištenih podataka pokazali su rezultate iznad 16, 17 i 66 gCO2eq/MJ).

6

2eq

2eq

(7)

7

| (++) | Trajne kulture definirane su kao višegodišnje kulture čija se stabljika obično ne bere, kao što su kulture kratkih ophodnji i uljana palma.”. |
| --- | --- |

(++)

++

Trajne kulture definirane su kao višegodišnje kulture čija se stabljika obično ne bere, kao što su kulture kratkih ophodnji i uljana palma.”.

(8)  Uredba (EZ) br. 1069/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o utvrđivanju zdravstvenih pravila za nusproizvode životinjskog podrijetla i od njih dobivene proizvode koji nisu namijenjeni prehrani ljudi te o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1774/2002 (Uredba o nusproizvodima životinjskog podrijetla) (SL L 300, 14.11.2009., str. 1.).”.

8

---

| 12.2.2015 | HR | Službeni list Europske unije | C 50/26 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2015

HR

Službeni list Europske unije

C 50/26

---

Obrazloženje stajališta Vijeća: Stajalište Vijeća (EU) br. 2/2015 u prvom čitanju s ciljem donošenja Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 98/70/EZ o kakvoći benzinskih i dizelskih goriva i izmjeni Direktive 2009/28/EZ o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora

(2015/C 50/02)

I.   UVOD

Komisija je podnijela gore navedeni prijedlog 18. listopada 2012. na temelju članka 192. stavka 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije i njegova članka 114. u vezi s određenim brojem predloženih odredaba.

Tim prijedlogom (1) želi se izmijeniti Direktivu o kakvoći goriva (98/70/EZ kako je izmijenjena Direktivom 2009/30/EZ, dalje u tekstu „Direktiva o kakvoći goriva”) i Direktivu o obnovljivim izvorima energije (2009/28/EZ, dalje u tekstu „Direktiva o energiji iz obnovljivih izvora”) na temelju zahtjeva uključenih u te dvije direktive da Komisija mora dostaviti izvješće u kojem se pregledava utjecaj neizravne promjene uporabe zemljišta (2) na emisije stakleničkih plinova i načine za smanjivanje utjecaja i prema potrebi uz izvješće priložiti prijedlog (3).

Odbor za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane Europskog parlamenta izglasao je izvješće 11. srpnja 2013. nakon čega je Europski parlament usvojio svoje stajalište u prvom čitanju 11. rujna 2013. (4)

Vijeće je 13. lipnja 2014. postiglo politički dogovor o nacrtu prijedloga. Nakon pravne i jezične revizije Vijeće je donijelo svoje Stajalište 9. prosinca 2014. u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom iz članka 294. Ugovora o funkcioniranju Europske unije.

U izvršavanju svojih zadaća Vijeće je uzelo u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora. Odbor regija odlučio je ne izdati mišljenje.

II.   CILJ

Cilj prijedloga Komisije jest pokretanje prelaska na biogoriva kojima se postižu značajne uštede stakleničkih plinova u slučajevima kada se izvještava o procijenjenim emisijama u vezi s neizravnom promjenom uporabe zemljišta. Komisija naglašava da se trebaju zaštititi postojeća ulaganja, a ciljevi prijedloga Komisije i njegovi glavni elementi su:

| — | ograničenje doprinosa konvencionalnih biogoriva (uz rizik emisija u vezi s neizravnom promjenom uporabe zemljišta) postizanju ciljeva iz Direktive o energiji iz obnovljivih izvora, |
| --- | --- |

—

ograničenje doprinosa konvencionalnih biogoriva (uz rizik emisija u vezi s neizravnom promjenom uporabe zemljišta) postizanju ciljeva iz Direktive o energiji iz obnovljivih izvora,

| — | poboljšanje bilance stakleničkih plinova procesa za proizvodnju biogoriva (smanjenjem s tim povezanih emisija) povećanjem praga za uštedu emisija stakleničkih plinova za nova postrojenja, podložno zaštiti postrojenja koja su već u funkciji, |
| --- | --- |

—

poboljšanje bilance stakleničkih plinova procesa za proizvodnju biogoriva (smanjenjem s tim povezanih emisija) povećanjem praga za uštedu emisija stakleničkih plinova za nova postrojenja, podložno zaštiti postrojenja koja su već u funkciji,

| — | poticanje većeg probijanja na tržište za poboljšana biogoriva (s niskim rizikom od neizravne promjene uporabe zemljišta) na način da se tim gorivima dopusti veći doprinos ciljevima iz Direktive o energiji iz obnovljivih izvora u odnosu na konvencionalna biogoriva, |
| --- | --- |

—

poticanje većeg probijanja na tržište za poboljšana biogoriva (s niskim rizikom od neizravne promjene uporabe zemljišta) na način da se tim gorivima dopusti veći doprinos ciljevima iz Direktive o energiji iz obnovljivih izvora u odnosu na konvencionalna biogoriva,

| — | poboljšanje izvješćivanja o emisijama stakleničkih plinova obvezivanjem država članica i isporučitelja goriva da prijavljuju procijenjene emisije biogoriva u vezi s neizravnom promjenom uporabe zemljišta. |
| --- | --- |

—

poboljšanje izvješćivanja o emisijama stakleničkih plinova obvezivanjem država članica i isporučitelja goriva da prijavljuju procijenjene emisije biogoriva u vezi s neizravnom promjenom uporabe zemljišta.

III.   ANALIZA STAJALIŠTA VIJEĆA

1.   Općenito

Iako se Vijeće slaže s Komisijom i Parlamentom u pitanju glavnih ciljeva prijedloga, pristup Vijeća sadrži izmjene prvotnog prijedloga. Vijeće teži uravnoteženom pristupu koji uzima u obzir potrebu za odgovorom na

| — | globalnu pojavu neizravne promjene uporabe zemljišta, |
| --- | --- |

—

globalnu pojavu neizravne promjene uporabe zemljišta,

| — | cilj osiguranja poticajnih mjera za napredna biogoriva, |
| --- | --- |

—

cilj osiguranja poticajnih mjera za napredna biogoriva,

| — | jasniju ulagačku perspektivu uz zaštitu postojećih ulaganja na temelju postojećeg zakonodavstva EU-a. |
| --- | --- |

—

jasniju ulagačku perspektivu uz zaštitu postojećih ulaganja na temelju postojećeg zakonodavstva EU-a.

Kao rezultat tog pristupa, stajalištem Vijeća do određene se mjere mijenja prvotni prijedlog Komisije njegovim ponovnim formuliranjem i brisanjem nekih odredaba u tekstu kako bi se osobito uzelo u obzir sadašnje stanje i nesigurnost oko procjena neizravne promjene uporabe zemljišta te okolnosti i perspektive za proizvodnju i potrošnju biogoriva. To podrazumijeva da Vijeće nije prihvatilo niti jedan amandman koji je predložen u stajalištu Europskog parlamentu u prvom čitanju a koji je povezan s tim izbrisanim odredbama. Osim toga, nije prihvaćen određeni broj predloženih amandmana jer se smatralo da oni ne doprinose ciljevima Direktive na odgovarajući način, a druge odredbe su ponovo formulirane kako bi se Direktiva pojasnila i ojačala.

U sljedećim odjeljcima opisane su sadržajne promjene.

2.   Ključna pitanja politika

i.   Prag za konvencionalna biogoriva i nova postrojenja

Komisija je predložila ograničenje doprinosa biogoriva i tekućih biogoriva proizvedenih od žitarica i drugih kultura bogatih škrobom, šećernih kultura i uljarica prema ostvarenju ciljeva Direktive o energiji iz obnovljivih izvora na 5 %, bez utvrđivanja ograničenja za njihovu ukupnu potrošnju.

Iako drži da prag može predstavljati instrument politike za ublažavanje neizravne promjene uporabe zemljišta, Vijeće smatra da se prijedlog Komisije treba izmijeniti u skladu s gore navedenim ciljevima. U stajalištu Vijeća utvrđuje se prag od 7 %. Napominje se da je Parlament svojim amandmanom 181 također povisio prag koji je predložila Komisija (na 6 %, uključujući energetske usjeve). Vijeće ne podupire amandman 184/REV Parlamenta kojim se prag primjenjuje i na ciljeve smanjenja intenziteta stakleničkih plinova iz Direktive o kakvoći goriva te primjećuje da Komisija nije uključila primjenu praga u svoj prijedlog. Vijeće smatra da njegova primjena nije primjerena budući da je cilj Direktive o kakvoći goriva smanjenje intenziteta stakleničkih plinova mješavine goriva EU-a.

Nadalje, iako Vijeće prihvaća ograničenje doprinosa ciljevima Direktive o energiji iz obnovljivih izvora, ono također smatra da prag ne bi trebao ograničiti fleksibilnost država članica tako da se odredi da su količine biogoriva koje premašuju prag neodržive i stoga nemaju pristup potpori u državama članicama. Vijeće stoga ne može prihvatiti amandman 89 Europskog parlamenta.

Što se tiče novih postrojenja, Vijeće se u načelu slaže s pristupom Komisije, koji podržava i Parlament, da se minimalni prag od 60 % za uštedu stakleničkih plinova za biogoriva / tekuća biogoriva proizvedena u novim postrojenjima utvrdi ranije (na dan stupanja na snagu Direktive umjesto predloženog fiksnog datuma 1. srpnja 2014.).

ii.   Procjene neizravne promjene uporabe zemljišta, izvješćivanje i pregled

Komisija je u svoj prvotni tekst uključila obvezu država članica / isporučiteljâ goriva da u svoje izvješćivanje dodaju procijenjene emisije u vezi s neizravnom promjenom uporabe zemljišta radi izračuna ušteda emisija stakleničkih plinova zbog upotrebe biogoriva / tekućih biogoriva tijekom njihova životnog ciklusa. Predlažu se novi prilozi (Prilog V. za Direktivu o kakvoći goriva i Prilog VIII. za Direktivu o energiji iz obnovljivih izvora) s procijenjenim emisijama u vezi s neizravnom promjenom uporabe zemljišta za određene skupine sirovina (5).

Vijeće smatra da bi te odredbe trebale bolje odražavati određenu razinu nesigurnosti oko modela, pretpostavki i obavljenih procjena neizravne promjene uporabe zemljišta te nastojati shvatiti pojavu neizravne promjene uporabe zemljišta i podupirati daljnji razvoj najboljih znanstvenih dokaza. Tekst Vijeća stoga sadrži raspone koji u gore navedenim prilozima ilustriraju takvu nesigurnost oko privremenih procijenjenih emisija u vezi s neizravnom promjenom uporabe zemljišta. Države članice / isporučitelji goriva prijavili bi količine biogoriva i tekućih biogoriva za svaku kategoriju sirovina navedenu u tim prilozima, na temelju čega bi Komisija provela svoje izvješćivanje, uključujući raspone vrijednosti, s ciljem smanjenja raspona nesigurnosti čime bi se stvorila čvršća znanstvena osnova. Nadalje, što se tiče izvješćivanja i pregleda, Komisija bi također istražila moguće utjecaje politika EU-a kao što su politike povezane s okolišem, klimom i poljoprivredom te mogućnost njihova uključivanja.

Također su uključeni pojačani elementi pregleda, zajedno s novom definicijom biogoriva / tekućih biogoriva s niskim rizikom od neizravnih promjena uporabe zemljišta, uz određivanje kriterija za identifikaciju i certificiranje biogoriva s niskim rizikom od neizravnih promjena uporabe zemljišta kao što su ona dobivena povećanjem prinosa kao i razmatranje programa certificiranja za proizvodnju biogoriva i tekućih biogoriva s niskim rizikom od neizravnih promjena uporabe zemljišta pomoću mjera ublažavanja na razini projekta. U klauzuli o pregledu zadržava se mogućnost uvođenja prilagođenih faktora procijenjene neizravne promjene uporabe zemljišta u kriterije održivosti. Nadalje, u članku o pregledu, stajalištem Vijeća poziva se Komisiju, kako je navedeno u amandmanima 189, 107 i 190 Parlamenta, da u svoj pregled uključi najnovije dostupne informacije u vezi s ključnim pretpostavkama o procjenama neizravne promjene uporabe zemljišta poput trendova u poljoprivrednim prinosima i produktivnosti, dodjeli suproizvoda te zapaženim stopama globalne promjene uporabe zemljišta i krčenja šuma.

Vijeće, zbog razmatranja o prirodi procjena neizravne promjene uporabe zemljišta kako su gore navedene, ne može prihvatiti amandman 60 Parlamenta koji za cilj ima uključivanje u Direktivu o kakvoći goriva faktora neizravne promjene uporabe zemljišta u izračun emisija stakleničkih plinova proizašlih izgaranjem biogoriva tijekom njihova životnog ciklusa od 2020. nadalje. Nadalje, kao opći pristup stajalištem Vijeća želi se postići najveću moguću usklađenost amandmana s direktivama o kakvoći goriva i o energiji iz obnovljivih izvora.

Vijeće smatra da bi se, zbog usklađenosti između dvije izmijenjene direktive, novi Prilog VIII. Direktivi o energiji iz obnovljivih izvora, kako je izmijenjen stajalištem Vijeća, trebao zadržati zajedno s novim Prilogom V. Direktivi o kakvoći goriva, a ne izbrisati kako je navedeno u amandmanu 164 Parlamenta.

iii.   Poticajne mjere za napredna biogoriva

Kako bi se unaprijedile poticajne mjere za napredna biogoriva, Komisija je, osim praga za konvencionalna biogoriva, predložila program za daljnje promicanje biogoriva iz sirovina koja ne bi stvarala dodatnu potražnju za zemljištem sugerirajući da bi se njihov energetski sadržaj trebao računati četiri puta prema postizanju ciljnog udjela od 10 % u prometu iz Direktive o energiji iz obnovljivih izvora. Predlaže se novi Prilog IX. toj Direktivi u koji su uključene sirovine kao što su otpaci i ostaci.

Parlament je u svoje stajalište uključio obvezne ciljeve za države članice da postupno dosegnu najmanje 0,5 % potrošnje energije koju je potrebno temeljiti na naprednim biogorivima 2016. i najmanje 2,5 % 2020. godine. Prilog IX. podijeljen je na tri različite kategorije u dijelovima A, B i C, pri čemu bi se neke sirovine računale jedanput, neke dvaput, a neke druge četiri puta prema postizanju ciljnog udjela od 10 % u prometu, a samo one iz dijelova A i C za ciljeve u vezi s naprednim biogorivima.

Vijeće dijeli cilj promicanja potrošnje naprednih biogoriva s niskim rizikom od uzrokovanja neizravne promjene uporabe zemljišta. Međutim, u Vijeću su prevladale snažne sumnje u koristi četverostrukog računanja određenih sirovina kako je predložila Komisija, na temelju zabrinutosti zbog mogućih tržišnih poremećaja i prijevare, te se smatralo da takav sustav nije najučinkovitije sredstvo za poticanje naprednih biogoriva. Stajalište Vijeća stoga sadrži niz elemenata za promicanje naprednih biogoriva, a istodobno ostavlja slobodu državama članicama da to prilagode svojim mogućnostima i nacionalnim okolnostima: Države članice moraju postaviti nacionalne ciljeve za napredna biogoriva koji se temelje na referentnoj vrijednosti od 0,5 postotnih bodova ciljnog udjela od 10 % energije iz obnovljivih izvora u prometu iz Direktive o energiji iz obnovljivih izvora. One mogu postaviti niži cilj na temelju tri kategorije razloga. Međutim, trebale bi opravdati svako postavljanje cilja nižeg od 0,5 postotnih bodova i prijaviti sve razloge za nedostatke u ostvarivanju svoga nacionalnog cilja za napredna biogoriva. Komisija treba objaviti objedinjeno izvješće o postignućima država članica u ostvarivanju nacionalnih ciljeva za napredna biogoriva.

Iako stoga smatra pravno neobvezujuće podciljeve na nacionalnoj razini za napredna biogoriva učinkovitim poticajem i jasnim ulagačkim signalom, Vijeće ne može podupirati i prirodu i tijek cilja za napredna biogoriva iz stajališta Parlamenta zbog zabrinutosti s obzirom na raspoloživost i troškove takvih biogoriva. Čini se da se Vijeće i Parlament, u svom amandmanu 111, slažu da pregled treba uključivati procjenu procjenu raspoloživosti takvih biogoriva, uzimajući u obzir okolišne, gospodarske i društvene aspekte u tom kontekstu, kao i mogućnost utvrđivanja dodatnih kriterija kako bi se osigurala njihova održivost.

Kako bi se pružilo dodatne poticaje za napredna biogoriva, stajalištem Vijeća proširuje se instrument statističkih prijenosa iz Direktive o energiji iz obnovljivih izvora kako bi se obuhvatilo takva napredna biogoriva, a dvostruko računanje doprinosa tih biogoriva prošireno je na opće ciljeve iz te Direktive.

Stajalište Vijeća sadrži izmijenjeni novi Prilog IX., koji je proširen tako da u dijelu A uključuje više stavaka poput otpada i ostataka iz šumarstva i biološkog otpada iz privatnih kućanstava, čiji bi se doprinos ciljevima smatrao dvostruko vrednijim od njihove energetske vrijednosti. Dio B sadržavao bi samo rabljena jestiva ulja i životinjske masti, čiji se doprinos ne bi računao u ostvarivanju postavljenoga nacionalnog cilja za napredna biogoriva.

Kao odredba o primjeni postojećih sustava, sirovine za biogoriva koje nisu navedene u Prilogu IX., a za koje je utvrđeno da su otpad, ostaci, neprehrambeni celulozni materijal ili lignocelulozni materijal i koje se upotrebljavaju u postojećim postrojenjima prije donošenja Direktive mogu se računati kao doprinos nacionalnom cilju za napredna biogoriva. Prema mišljenju Vijeća prednost bi trebalo dati djelotvornoj i jasnoj kategorizaciji u Prilogu IX. nad složenom strukturom iz Priloga IX. koja je uključena u stajalište Parlamenta.

Vijeće se uvelike slaže sa željom Parlamenta da ojača odredbe kako bi se umanjio mogući rizik od prijevare, kao što je deklariranje jedinstvenih pošiljaka u EU-u više nego jedanput ili namjerna izmjena materijala kako bi spadao u okvir Priloga IX., i uzelo je u obzir odgovarajuće elemente iz amandmana 101 i 185 kako bi države članice poticale razvoj i uporabu sustava kojima se pronalaze i prate sirovine i biogoriva koja su od njih proizvedena širom čitavog vrijednosnog lanca i kako bi osigurale da se poduzmu mjere ako se otkrije prijevara. Osim toga, stajalište Vijeća uključuje obvezu izvješćivanja za države članice, koja će omogućiti Komisiji da ocijeni učinkovitost mjera poduzetih radi sprečavanja prijevare i borbe protiv prijevare te smatraju li se dodatne mjere, među ostalim na razini Unije, potrebnima.

Što se tiče izvješćivanja država članica i Komisije o raspoloživosti i održivosti biogoriva proizvedenih od sirovina iz Priloga IX., stajalište Vijeća nadalje uključuje obvezu za države članice i Komisiju da uzmu u obzir načela hijerarhije otpada utvrđena u Okvirnoj direktivi o otpadu, načelo višestruke upotrebe biomase, održavanje potrebnih zaliha ugljika u tlu te kvalitetu tla i ekosustava, ali amandman Parlamenta 59, kojim se Komisiju ovlašćuje za donošenje delegiranih akata radi provjere usklađenosti s hijerarhijom otpada, ne smatra se prikladnim ni provedivim. Vijeće primjećuje da se amandmanima Parlamenta 12 i 109 također poziva Komisiju da podnese izvješće, među ostalim o raspoloživosti naprednih biogoriva i o utjecajima na okoliš i gospodarstvo biogoriva proizvedenih iz otpada, ostataka, suproizvoda ili sirovina za koje se ne upotrebljava zemljište.

iv.   Poticaji za električnu energiju iz obnovljivih izvora i mjere za energetsku učinkovitost

U prijedlogu Komisije razmotreni su načini ublažavanja rizika neizravne promjene uporabe zemljišta u izravnoj vezi s proizvodnjom i potrošnjom biogoriva. Međutim, Vijeće smatra da se dekarbonizacija prometa kao glavni cilj može promicati i većom uporabom električne energije iz obnovljivih izvora. U tekstu Vijeća stoga se povisuju faktori množenja za izračunavanje doprinosa električne energije iz obnovljivih izvora koja se upotrebljava u elektrificiranom željezničkom prometu i kojom se služe električna cestovna vozila kako bi se potaklo njihovu uporabu i probijanje na tržište.

U stajalištu Parlamenta nema sličnih odredaba. Međutim, Parlament poziva Komisiju da donese preporuke za dodatne mjere kako bi se poticala energetska učinkovitost i ušteda energije u prometu, što bi se moglo uzeti u obzir za izračun količine energije iz obnovljivih izvora potrošene u prometu s obzirom na ciljni udio od 10 % u prometu iz Direktive o energiji iz obnovljivih izvora (amandmani 153 i 154). Iako veću energetsku učinkovitost općenito smatra važnim doprinosom dekarbonizaciji prometa, Vijeće ne smatra da bi mjere i njihov učinak u tom pogledu trebali biti dijelom Direktive o izmjeni Direktive o energiji iz obnovljivih izvora.

v.   Usklađenost s kriterijima održivosti: Dobrovoljni programi i uzajamno priznavanje

U pogledu izvješćivanja i pregleda funkcioniranja dobrovoljnih programa uspostavljenih na temelju Direktive o kakvoći goriva i Direktive o energiji iz obnovljivih izvora, i Vijeće i Parlament uključili su detaljne i vrlo slične odredbe o izvješćivanju kako bi omogućili Komisiji da procijeni npr. neovisnost, transparentnost, sudjelovanje dionika i ukupna stabilnost programa (amandmani 54, 58 i 103), a u tekstu Vijeća poziva se Komisiju da podnese prijedlog za izmjenu odredaba Direktive o kakvoći goriva i Direktive o energiji iz obnovljivih izvora koje se odnose na dobrovoljne programe, prema potrebi, s ciljem promicanja najbolje prakse.

S obzirom na uzajamno priznavanje dobrovoljnih programa i nacionalne programe za usklađivanje s kriterijima održivosti za biogoriva i tekuća biogoriva, Vijeće smatra da bi uvjete pod kojima se primjenjuje načelo uzajamnog priznavanja svih programa trebalo pojasniti kako bi se olakšalo nesmetano funkcioniranje unutarnjeg tržišta. U tu svrhu stajalište Vijeća sadrži odredbe za Direktivu o kakvoći goriva i Direktivu o energiji iz obnovljivih izvora na temelju kojih država članica može prijaviti svoj nacionalni program Komisiji, koja ga žurno ocjenjuje. Odluka o usklađenosti tako prijavljenog nacionalnog programa donosila bi se postupkom ispitivanja, a uzajamno priznavanje pozitivno ocijenjenog programa od strane drugih programa, među ostalim dobrovoljnih programa, uspostavljenih u skladu s odgovarajućim člancima, ne može se odbiti. Stajalište Parlamenta uključuje automatsko uzajamno priznavanje programa za provjeru (amandman 102), što Vijeće ne smatra primjerenim.

vi.   Delegirani akti

Komisija je predložila velik broj prilagodbi Direktive o kakvoći goriva i Direktive o energiji iz obnovljivih izvora, posebno u vezi s dodjeljivanjem ovlasti Komisiji za donošenje akata koji se temelje na člancima 290. i 291. UFEU-a.

Vijeće je razmotrilo te odredbe, uzimajući u obzir izmjene uvedene UFEU-om od donošenja dviju direktiva, a posebno članak 290. o ovlasti za donošenje nezakonodavnih akata opće primjene radi dopune ili izmjene određenih elemenata zakonodavnog akta koji nisu ključni. Vijeće je stoga odlučilo ograničiti delegiranje ovlasti Komisiji na razdoblje od pet godina, uz dodavanje procijenjenih tipičnih i zadanih vrijednosti za proizvodne procese dobivanja biogoriva, dozvoljenih analitičkih metoda koje se odnose na specifikacije za gorivo te dopuštenih odstupanja u tlaku pare za benzin koji sadrži bioetanol u izmjene Direktive o kakvoći goriva i u pogledu mogućeg dodavanja na popis sirovina i goriva u Prilogu IX. i procijenjene tipične i zadane vrijednosti za proizvodne procese dobivanja biogoriva i tekućeg biogoriva u Direktivu o energiji iz obnovljivih izvora. Vijeće stoga ne može prihvatiti amandmane iz stajališta Parlamenta kojima se preispituju ili proširuju odredbe o delegiranju ovlasti Komisiji koje Vijeće nije zadržalo.

U vezi s drugim odredbama o delegiranju ovlasti koje je predložila Komisija, Vijeće je zaključilo, nakon temeljite analize pojedinačnih slučajeva, da su provedbeni akti ili redovni zakonodavni postupak razboritiji način.

vii.   Uvodne izjave

Vijeće je izmijenilo uvodne izjave kako bi odgovarale izmijenjenim operativnim dijelovima Direktive, a stajalište Vijeća o izmijenjenim uvodnim izjavama Parlamenta stoga odgovara stajalištu Vijeća o amandmanima Parlamenta na operativne odredbe. Osim toga, vidi uvodne izjave pod točkom 4. u nastavku.

3.   Ostala pitanja politika

U kontekstu emisija povezanih s neizravnom promjenom uporabe zemljišta i naprednih biogoriva, Vijeće je smatralo da je radi veće jasnoće i usklađenosti potrebno dodati niz novih definicija u Direktivu o kakvoći goriva i Direktivu o energiji iz obnovljivih izvora. Dok stajalište Parlamenta sadrži veći broj novih definicija (amandmani od 34 do 37 i od 69 do 76) koje prema mišljenju Vijeća nisu potrebne, valja napomenuti da se neke od predloženih novih definicija podudaraju, barem djelomično, s nekima od definicija koje je uvelo Vijeće (posebno o „neprehrambenom celuloznom materijalu” i „lignoceluloznom materijalu”).

Što se tiče izračuna utjecaja biogoriva i tekućih biogoriva na stakleničke plinove, Vijeće je, za razliku od prijedloga Komisije, odlučilo da bi trebalo zadržati dodatak za biogoriva i tekuća biogoriva ako je biomasa dobivena sa saniranog degradiranog zemljišta.

4.   Drugi amandmani koje je usvojio Europski parlament

Daljnji amandmani koji se ne smatraju nužnima ili prikladnima za ispunjenje ciljeva Direktive i koji stoga nisu uključeni u stajalište Vijeća odnose se na sljedeće:

| — | obvezu isporučitelja goriva da osiguraju da se na tržište stavlja benzin s određenim maksimalnim sadržajem kisika i maksimalnim sadržajem etanola (amandman 38), obvezu država članica da osiguraju određeni udio energije iz obnovljivih izvora u benzinu (dio amandmana 152/rev) te postotku metilnih estera masnih kiselina (FAME) dodanog dizelskom gorivu (amandman 39), |
| --- | --- |

—

obvezu isporučitelja goriva da osiguraju da se na tržište stavlja benzin s određenim maksimalnim sadržajem kisika i maksimalnim sadržajem etanola (amandman 38), obvezu država članica da osiguraju određeni udio energije iz obnovljivih izvora u benzinu (dio amandmana 152/rev) te postotku metilnih estera masnih kiselina (FAME) dodanog dizelskom gorivu (amandman 39),

| — | isporučitelje biogoriva za uporabu u zrakoplovstvu (amandman 40), |
| --- | --- |

—

isporučitelje biogoriva za uporabu u zrakoplovstvu (amandman 40),

| — | zakonska prava trećih osoba i slobodan prethodni i informirani pristanak u vezi s upotrebom i zakupom zemljišta za proizvodnju biogoriva (amandmani 49 i 96), |
| --- | --- |

—

zakonska prava trećih osoba i slobodan prethodni i informirani pristanak u vezi s upotrebom i zakupom zemljišta za proizvodnju biogoriva (amandmani 49 i 96),

| — | izvješće Komisije o utjecaju povećane potražnje za biogorivom na društvenu održivost, utjecaju proizvodnje biogoriva na raspoloživost bjelančevina biljnog porijekla i prehrambenih proizvoda po pristupačnim cijenama (amandman 50), |
| --- | --- |

—

izvješće Komisije o utjecaju povećane potražnje za biogorivom na društvenu održivost, utjecaju proizvodnje biogoriva na raspoloživost bjelančevina biljnog porijekla i prehrambenih proizvoda po pristupačnim cijenama (amandman 50),

| — | sklapanje i sadržaj bilateralnih ili multilateralnih sporazuma s trećim zemljama o održivosti biogoriva (amandmani 55 i 100), |
| --- | --- |

—

sklapanje i sadržaj bilateralnih ili multilateralnih sporazuma s trećim zemljama o održivosti biogoriva (amandmani 55 i 100),

| — | jamstva o porijeklu u odnosu na ispunjavanje ciljeva i uporabu statističkih prijenosa, zajedničkih projekata ili zajedničkih programa potpore (amandman 88), |
| --- | --- |

—

jamstva o porijeklu u odnosu na ispunjavanje ciljeva i uporabu statističkih prijenosa, zajedničkih projekata ili zajedničkih programa potpore (amandman 88),

| — | održivu praksu upravljanja zemljištem (amandman 97), |
| --- | --- |

—

održivu praksu upravljanja zemljištem (amandman 97),

| — | objave Eurostata o informacijama u vezi s trgovinom biogorivima, podataka o uvozu i izvozu te informacija o zapošljavanju povezanih s industrijom biogoriva (amandmani 98 i 99), |
| --- | --- |

—

objave Eurostata o informacijama u vezi s trgovinom biogorivima, podataka o uvozu i izvozu te informacija o zapošljavanju povezanih s industrijom biogoriva (amandmani 98 i 99),

| — | ostale uvodne izjave (amandmani 4, 8, 13, 129, 16, 17, 22, 24, 25, 27, 30). |
| --- | --- |

—

ostale uvodne izjave (amandmani 4, 8, 13, 129, 16, 17, 22, 24, 25, 27, 30).

IV.   ZAKLJUČAK

U okviru utvrđivanja svog stajališta Vijeće je u potpunosti uzelo u obzir prijedlog Komisije i stajalište Europskog parlamenta u prvom čitanju. S obzirom na amandmane koje je predložio Europski parlament, Vijeće primjećuje da je određeni broj amandmana smisleno, djelomično ili u potpunosti već sadržan u njegovu stajalištu.

---

(1)  15189/12 ENV 789 ENER 417 ENT 257 TRANS 346 AGRI 686 POLGEN 170 CODEC 2432

(2)  „Neizravna promjena uporabe zemljišta”

(3)  Članak 7.d stavak 6. Direktive 2009/30/EZ i članak 19. stavak 6. Direktive 2009/28/EZ.

(4)  A7-0279/2013

(5)  Žitarice i druge kulture bogate škrobom, šećerne kulture i uljarice.

---