# Jurnalul Oficial C 189/2017

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 189 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 6015 iunie 2017 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 189

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 6015 iunie 2017

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| | REZOLUȚII |
| | Consiliu |
| 2017/C 189/01 | Rezoluția Consiliului privind dialogul structurat și viitoarea dezvoltare a dialogului cu tinerii în contextul politicilor de cooperare europeană în domeniul tineretului pentru perioada de după 2018 | 1 |
| 2017/C 189/02 | Rezoluția Consiliului și a reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, privind Planul de lucru al Uniunii Europene pentru sport (1 iulie 2017-31 decembrie 2020) | 5 |
| | RECOMANDĂRI |
| | Consiliu |
| 2017/C 189/03 | Recomandarea Consiliului din 22 mai 2017 privind Cadrul european al calificărilor pentru învățarea pe tot parcursul vieții și de abrogare a Recomandării Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2008 privind stabilirea Cadrului european al calificărilor pentru învățarea de-a lungul vieții | 15 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

I   Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUȚII

Consiliu

2017/C 189/01

Rezoluția Consiliului privind dialogul structurat și viitoarea dezvoltare a dialogului cu tinerii în contextul politicilor de cooperare europeană în domeniul tineretului pentru perioada de după 2018

1

2017/C 189/02

Rezoluția Consiliului și a reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, privind Planul de lucru al Uniunii Europene pentru sport (1 iulie 2017-31 decembrie 2020)

5

RECOMANDĂRI

Consiliu

2017/C 189/03

Recomandarea Consiliului din 22 mai 2017 privind Cadrul european al calificărilor pentru învățarea pe tot parcursul vieții și de abrogare a Recomandării Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2008 privind stabilirea Cadrului european al calificărilor pentru învățarea de-a lungul vieții

15

---

| | II   Comunicări |
| --- | --- |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2017/C 189/04 | Nonopoziție la o concentrare notificată (Cazul M.8301 – GE/ATI/JV) (
  1
  ) | 29 |
| 2017/C 189/05 | Nonopoziție la o concentrare notificată (Cazul M.8190 – Weichai/Kion) (
  1
  ) | 29 |

II   Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2017/C 189/04

Nonopoziție la o concentrare notificată (Cazul M.8301 – GE/ATI/JV) (
  1
  )

1

29

2017/C 189/05

Nonopoziție la o concentrare notificată (Cazul M.8190 – Weichai/Kion) (
  1
  )

1

29

---

| | IV   Informări |
| --- | --- |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Consiliu |
| 2017/C 189/06 | Concluziile Consiliului privind rolul activităților pentru tineret în sprijinirea dezvoltării în rândul tinerilor a deprinderilor de viață esențiale care le facilitează tranziția cu succes către vârsta adultă, cetățenia activă și viața profesională | 30 |
| 2017/C 189/07 | Concluziile Consiliului privind perspectivele strategice pentru cooperarea europeană în domeniul tineretului pentru perioada de după 2018 | 35 |
| 2017/C 189/08 | Concluziile Consiliului privind o abordare strategică a UE în ceea ce privește relațiile culturale internaționale | 38 |
| 2017/C 189/09 | Concluziile Consiliului și ale reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, privind sportul drept platformă pentru incluziune socială prin voluntariat | 40 |
| | Comisia Europeană |
| 2017/C 189/10 | Rata de schimb a monedei euro | 45 |
| | INFORMĂRI REFERITOARE LA SPAȚIUL ECONOMIC EUROPEAN |
| | Autoritatea AELS de Supraveghere |
| 2017/C 189/11 | Anunț din partea Norvegiei referitor la Directiva 94/22/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind condițiile de acordare și de folosire a autorizațiilor de prospectare, explorare și extracție a hidrocarburilor – Anunț referitor la invitația de a depune cereri de acordare a licențelor de extracție a petrolului pe platforma continentală norvegiană – Atribuiri în 2017 în zonele prestabilite | 46 |

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Consiliu

2017/C 189/06

Concluziile Consiliului privind rolul activităților pentru tineret în sprijinirea dezvoltării în rândul tinerilor a deprinderilor de viață esențiale care le facilitează tranziția cu succes către vârsta adultă, cetățenia activă și viața profesională

30

2017/C 189/07

Concluziile Consiliului privind perspectivele strategice pentru cooperarea europeană în domeniul tineretului pentru perioada de după 2018

35

2017/C 189/08

Concluziile Consiliului privind o abordare strategică a UE în ceea ce privește relațiile culturale internaționale

38

2017/C 189/09

Concluziile Consiliului și ale reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, privind sportul drept platformă pentru incluziune socială prin voluntariat

40

Comisia Europeană

2017/C 189/10

Rata de schimb a monedei euro

45

INFORMĂRI REFERITOARE LA SPAȚIUL ECONOMIC EUROPEAN

Autoritatea AELS de Supraveghere

2017/C 189/11

Anunț din partea Norvegiei referitor la Directiva 94/22/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind condițiile de acordare și de folosire a autorizațiilor de prospectare, explorare și extracție a hidrocarburilor – Anunț referitor la invitația de a depune cereri de acordare a licențelor de extracție a petrolului pe platforma continentală norvegiană – Atribuiri în 2017 în zonele prestabilite

46

---

| | V   Anunțuri |
| --- | --- |
| | PROCEDURI JURISDICȚIONALE |
| | Curtea de Justiție a AELS |
| 2017/C 189/12 | Hotărârea Curții din 15 noiembrie 2016 în cauza E-7/16 – Míla ehf./Autoritatea AELS de Supraveghere (Excepție preliminară de inadmisibilitate – Ajutoare de stat – Decizie de închidere a procedurii oficiale de investigare) | 48 |
| 2017/C 189/13 | Hotărârea Curții din 16 noiembrie 2016 în cauza E-4/16 – Autoritatea AELS de Supraveghere/Regatul Norvegiei (Nerespectarea unei hotărâri a Curții prin care se constată o neîndeplinire a obligațiilor – Articolul 33 din Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție – Măsuri necesare pentru a respecta o hotărâre a Curții) | 49 |
| | PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI |
| | Comisia Europeană |
| 2017/C 189/14 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul M.8467 – BNP Paribas/Commerz Finanz) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  ) | 50 |
| 2017/C 189/15 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul M.8483 – Bain Capital/Cinven/Stada Arzneimittel) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  ) | 51 |
| 2017/C 189/16 | Notificare prealabilă a unei concentrări [M.8440 – DuPont/FMC (Health and Nutrition business)] (
  1
  ) | 52 |
| 2017/C 189/17 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul M.8504 – EDF Energy Services/ESSCI) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  ) | 53 |

V   Anunțuri

PROCEDURI JURISDICȚIONALE

Curtea de Justiție a AELS

2017/C 189/12

Hotărârea Curții din 15 noiembrie 2016 în cauza E-7/16 – Míla ehf./Autoritatea AELS de Supraveghere (Excepție preliminară de inadmisibilitate – Ajutoare de stat – Decizie de închidere a procedurii oficiale de investigare)

(Excepție preliminară de inadmisibilitate – Ajutoare de stat – Decizie de închidere a procedurii oficiale de investigare)

48

2017/C 189/13

Hotărârea Curții din 16 noiembrie 2016 în cauza E-4/16 – Autoritatea AELS de Supraveghere/Regatul Norvegiei (Nerespectarea unei hotărâri a Curții prin care se constată o neîndeplinire a obligațiilor – Articolul 33 din Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție – Măsuri necesare pentru a respecta o hotărâre a Curții)

(Nerespectarea unei hotărâri a Curții prin care se constată o neîndeplinire a obligațiilor – Articolul 33 din Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție – Măsuri necesare pentru a respecta o hotărâre a Curții)

49

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisia Europeană

2017/C 189/14

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul M.8467 – BNP Paribas/Commerz Finanz) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  )

1

50

2017/C 189/15

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul M.8483 – Bain Capital/Cinven/Stada Arzneimittel) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  )

1

51

2017/C 189/16

Notificare prealabilă a unei concentrări [M.8440 – DuPont/FMC (Health and Nutrition business)] (
  1
  )

1

52

2017/C 189/17

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul M.8504 – EDF Energy Services/ESSCI) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  )

1

53

---

| | Rectificări |
| --- | --- |
| 2017/C 189/18 | Rectificare privind procedurile de lichidare – Decizie privind deschiderea procedurii de lichidare a ADRIA Way ( JO C 123, 20.4.2017 ) | 54 |

Rectificări

2017/C 189/18

Rectificare privind procedurile de lichidare – Decizie privind deschiderea procedurii de lichidare a ADRIA Way ( JO C 123, 20.4.2017 )

54

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE. |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE.

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

I Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUȚII

Consiliu

| 15.6.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 189/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 189/1

---

Rezoluția Consiliului privind dialogul structurat și viitoarea dezvoltare a dialogului cu tinerii în contextul politicilor de cooperare europeană în domeniul tineretului pentru perioada de după 2018

(2017/C 189/01)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

REAMINTIND CĂ:

| 1. | Rezoluția Consiliului privind încurajarea participării politice a tinerilor la viața democratică în Europa (1) a declarat că prioritatea tematică generală a cooperării europene pentru dialogul structurat în domeniul tineretului pentru perioada 1 ianuarie 2016-30 iunie 2017 va fi „Asigurarea capacităților pentru implicarea tuturor tinerilor într-o Europă diversă, conectată și favorabilă incluziunii”, iar această temă va reprezenta firul conducător care va asigura continuitatea și coerența lucrărilor trioului de președinții – Țările de Jos, Slovacia și Malta, în conformitate cu planul de lucru al UE pentru tineret pentru perioada 2016-2018. |
| --- | --- |

1.

Rezoluția Consiliului privind încurajarea participării politice a tinerilor la viața democratică în Europa (1) a declarat că prioritatea tematică generală a cooperării europene pentru dialogul structurat în domeniul tineretului pentru perioada 1 ianuarie 2016-30 iunie 2017 va fi „Asigurarea capacităților pentru implicarea tuturor tinerilor într-o Europă diversă, conectată și favorabilă incluziunii”, iar această temă va reprezenta firul conducător care va asigura continuitatea și coerența lucrărilor trioului de președinții – Țările de Jos, Slovacia și Malta, în conformitate cu planul de lucru al UE pentru tineret pentru perioada 2016-2018.

RECUNOSCÂND CĂ:

| 2. | Dialogul structurat este un proces participativ, iar rezultatele celui de al cincilea ciclu de activitate se bazează pe rezultatele obținute prin consultările naționale în cursul președințiilor neerlandeză, slovacă și malteză, precum și prin conferințele UE pentru tineret desfășurate la Amsterdam în aprilie 2016, la Kosice în octombrie 2016 și în Malta în martie 2017. |
| --- | --- |

2.

Dialogul structurat este un proces participativ, iar rezultatele celui de al cincilea ciclu de activitate se bazează pe rezultatele obținute prin consultările naționale în cursul președințiilor neerlandeză, slovacă și malteză, precum și prin conferințele UE pentru tineret desfășurate la Amsterdam în aprilie 2016, la Kosice în octombrie 2016 și în Malta în martie 2017.

| 3. | Președinția neerlandeză s-a concentrat pe explorarea provocărilor și problemelor cu care se confruntă tinerii în Europa de astăzi. Pe parcursul Conferinței pentru tineret de la Amsterdam (aprilie 2016), s-au redactat întrebări orientative pentru consultarea tinerilor, iar grupurile de lucru la nivel național de la nivelul statelor membre au fost invitate să desfășoare consultarea și să ofere feedback. |
| --- | --- |

3.

Președinția neerlandeză s-a concentrat pe explorarea provocărilor și problemelor cu care se confruntă tinerii în Europa de astăzi. Pe parcursul Conferinței pentru tineret de la Amsterdam (aprilie 2016), s-au redactat întrebări orientative pentru consultarea tinerilor, iar grupurile de lucru la nivel național de la nivelul statelor membre au fost invitate să desfășoare consultarea și să ofere feedback.

| 4. | Conferința pentru tineret de la Kosice (octombrie 2016) a examinat și a discutat rezultatele consultărilor cu tinerii și cu reprezentanții tinerilor și, împreună cu reprezentanți din statele membre, a elaborat recomandări comune ale dialogului structurat privind tineretul, care au fost discutate în cadrul Consiliului EYCS în noiembrie 2016, împreună cu situația tinerilor din Europa. Rezultatele acestei discuții au fost comunicate președintelui Consiliului European. |
| --- | --- |

4.

Conferința pentru tineret de la Kosice (octombrie 2016) a examinat și a discutat rezultatele consultărilor cu tinerii și cu reprezentanții tinerilor și, împreună cu reprezentanți din statele membre, a elaborat recomandări comune ale dialogului structurat privind tineretul, care au fost discutate în cadrul Consiliului EYCS în noiembrie 2016, împreună cu situația tinerilor din Europa. Rezultatele acestei discuții au fost comunicate președintelui Consiliului European.

| 5. | Pe parcursul Conferinței pentru tineret din Malta (martie 2017), recomandările comune au fost discutate în continuare, s-au stabilit priorități și s-au elaborat acțiuni pentru punerea lor în aplicare. |
| --- | --- |

5.

Pe parcursul Conferinței pentru tineret din Malta (martie 2017), recomandările comune au fost discutate în continuare, s-au stabilit priorități și s-au elaborat acțiuni pentru punerea lor în aplicare.

IA ACT DE:

| 6. | recomandările comune și planurile de acțiune ale dialogului structurat privind tineretul – „Asigurarea capacităților pentru implicarea tuturor tinerilor într-o Europă diversă, conectată și favorabilă incluziunii” – care se concentrează asupra următoarelor subiecte: Accesul la informații de calitate, bazate pe analiză; Consolidarea rezilienței și a încrederii în sine; Depășirea fricii și a intoleranței; Către un sistem de educație care asigură realizarea potențialului tinerilor; Stimularea implicării tinerilor în societate; Restabilirea încrederii tinerilor în proiectul european; Programe de mobilitate pentru toți și Impactul activităților pentru tineret și al organizațiilor pentru tineret disponibile pentru toți, astfel cum figurează în anexă. |
| --- | --- |

6.

recomandările comune și planurile de acțiune ale dialogului structurat privind tineretul – „Asigurarea capacităților pentru implicarea tuturor tinerilor într-o Europă diversă, conectată și favorabilă incluziunii” – care se concentrează asupra următoarelor subiecte: Accesul la informații de calitate, bazate pe analiză; Consolidarea rezilienței și a încrederii în sine; Depășirea fricii și a intoleranței; Către un sistem de educație care asigură realizarea potențialului tinerilor; Stimularea implicării tinerilor în societate; Restabilirea încrederii tinerilor în proiectul european; Programe de mobilitate pentru toți și Impactul activităților pentru tineret și al organizațiilor pentru tineret disponibile pentru toți, astfel cum figurează în anexă.

INVITĂ STATELE MEMBRE ȘI COMISIA, ÎN LIMITA COMPETENȚELOR ACESTORA ȘI ȚINÂND SEAMA ÎN MOD CORESPUNZĂTOR DE PRINCIPIUL SUBSIDIARITĂȚII:

| 7. | să țină cont de recomandările comune și de acțiunile propuse în cadrul dialogului structurat privind tineretul la formularea și la punerea în aplicare a viitoarelor politici pentru tineret, după caz. |
| --- | --- |

7.

să țină cont de recomandările comune și de acțiunile propuse în cadrul dialogului structurat privind tineretul la formularea și la punerea în aplicare a viitoarelor politici pentru tineret, după caz.

| 8. | să efectueze o evaluare a procesului dialogului structurat și a obiectivelor acestuia pentru cooperarea europeană în domeniul tineretului pentru perioada de după 2018 și să studieze modalități inovatoare și eficace de promovare a unui dialog și angajament semnificativ și constructiv cu tineri provenind din diferite medii, cu organizații de tineret, cu cercetători în domeniul tineretului și cu factori de decizie politică, inclusiv cu părți interesate din alte sectoare relevante. |
| --- | --- |

8.

să efectueze o evaluare a procesului dialogului structurat și a obiectivelor acestuia pentru cooperarea europeană în domeniul tineretului pentru perioada de după 2018 și să studieze modalități inovatoare și eficace de promovare a unui dialog și angajament semnificativ și constructiv cu tineri provenind din diferite medii, cu organizații de tineret, cu cercetători în domeniul tineretului și cu factori de decizie politică, inclusiv cu părți interesate din alte sectoare relevante.

INVITĂ COMISIA:

| 9. | Pe baza dovezilor, a evaluării și a consultărilor, să propună un nou proces de dialog structurat, ca parte din cooperarea europeană în domeniul tineretului pentru perioada de după 2018. |
| --- | --- |

9.

Pe baza dovezilor, a evaluării și a consultărilor, să propună un nou proces de dialog structurat, ca parte din cooperarea europeană în domeniul tineretului pentru perioada de după 2018.

CONVINE ÎN CONTINUARE CĂ

| 10. | Având în vedere că, în 2018, se va încheia cadrul reînnoit pentru cooperarea europeană în domeniul tineretului (2010-2018), prioritatea generală a dialogului structurat cu tinerii și cu organizațiile de tineret pentru următorul ciclu de lucru (1 iulie 2017-31 decembrie 2018) ar trebui să se concentreze asupra următorului cadru pentru cooperarea europeană în domeniul tineretului. Titlul pentru cel de al șaselea ciclu al dialogului structurat va fi „Tineretul în Europa: ce urmează?” |
| --- | --- |

10.

Având în vedere că, în 2018, se va încheia cadrul reînnoit pentru cooperarea europeană în domeniul tineretului (2010-2018), prioritatea generală a dialogului structurat cu tinerii și cu organizațiile de tineret pentru următorul ciclu de lucru (1 iulie 2017-31 decembrie 2018) ar trebui să se concentreze asupra următorului cadru pentru cooperarea europeană în domeniul tineretului. Titlul pentru cel de al șaselea ciclu al dialogului structurat va fi „Tineretul în Europa: ce urmează?”

| 11. | Următorul trio de președinții – Estonia, Bulgaria și Austria – se va axa, pentru cel de al șaselea ciclu de lucru al dialogului structurat, pe evaluarea, revizuirea și reînnoirea dialogului structurat, în vederea îmbunătățirii și promovării acestuia. |
| --- | --- |

11.

Următorul trio de președinții – Estonia, Bulgaria și Austria – se va axa, pentru cel de al șaselea ciclu de lucru al dialogului structurat, pe evaluarea, revizuirea și reînnoirea dialogului structurat, în vederea îmbunătățirii și promovării acestuia.

---

(1)  JO C 417, 15.12.2015, p. 10.

---

ANEXĂ

Recomandările comune ale dialogului structurat privind tineretul

Asigurarea capacităților pentru implicarea tuturor tinerilor într-o Europă diversă, conectată și favorabilă incluziunii

Accesul la informații de calitate, bazate pe analiză

| 1. | Instituțiile și statele membre ale UE ar trebui să elaboreze sau să pună în aplicare în continuare politici și practici bazate pe elemente concrete, care să vizeze îmbunătățirea continuă a competențelor tinerilor de a evalua critic și de a prelucra informații, atât prin educație formală, cât și nonformală. |
| --- | --- |

1.

Instituțiile și statele membre ale UE ar trebui să elaboreze sau să pună în aplicare în continuare politici și practici bazate pe elemente concrete, care să vizeze îmbunătățirea continuă a competențelor tinerilor de a evalua critic și de a prelucra informații, atât prin educație formală, cât și nonformală.

| 2. | Instituțiile și statele membre ale UE, în cooperare cu organizațiile societății civile, ar trebui să susțină acele mijloace mass-media conduse de tineri care sunt transparente, independente și diverse, deoarece ele contribuie la îmbunătățirea educației în domeniul mass-mediei și a gândirii critice și analitice în rândul tinerilor. Comisia CULT a Parlamentului European, precum și Comisia Europeană sunt invitate să țină cont de acest aspect la evaluarea programelor „Erasmus+”, „Europa pentru cetățeni”, „Europa creativă” și a altor programe relevante. |
| --- | --- |

2.

Instituțiile și statele membre ale UE, în cooperare cu organizațiile societății civile, ar trebui să susțină acele mijloace mass-media conduse de tineri care sunt transparente, independente și diverse, deoarece ele contribuie la îmbunătățirea educației în domeniul mass-mediei și a gândirii critice și analitice în rândul tinerilor. Comisia CULT a Parlamentului European, precum și Comisia Europeană sunt invitate să țină cont de acest aspect la evaluarea programelor „Erasmus+”, „Europa pentru cetățeni”, „Europa creativă” și a altor programe relevante.

Tinerii și răspunsul la presiune: consolidarea rezilienței și a încrederii în sine

| 1. | Având în vedere că așteptările legate de o performanță competitivă sunt din ce în ce mai mari în mediile educaționale, autoritățile competente la nivel național trebuie să se asigure că tinerii au destul timp și spațiu pentru activități care îi ajută să își consolideze reziliența, autocunoașterea și încrederea în sine. |
| --- | --- |

1.

Având în vedere că așteptările legate de o performanță competitivă sunt din ce în ce mai mari în mediile educaționale, autoritățile competente la nivel național trebuie să se asigure că tinerii au destul timp și spațiu pentru activități care îi ajută să își consolideze reziliența, autocunoașterea și încrederea în sine.

| 2. | Autoritățile competente la nivel național ar trebui să implementeze forme de educație privind confortul psihic și sănătatea mentală, atât prin sistemul educațional formal, cât și în mediul nonformal. Obiectivul este de a se combate stigmatizarea, prin sensibilizare, precum și de a oferi tinerilor posibilitatea de a învăța cum să își păstreze sănătatea mentală și cum să comunice în această privință cu cei care îi înconjoară. |
| --- | --- |

2.

Autoritățile competente la nivel național ar trebui să implementeze forme de educație privind confortul psihic și sănătatea mentală, atât prin sistemul educațional formal, cât și în mediul nonformal. Obiectivul este de a se combate stigmatizarea, prin sensibilizare, precum și de a oferi tinerilor posibilitatea de a învăța cum să își păstreze sănătatea mentală și cum să comunice în această privință cu cei care îi înconjoară.

Depășirea fricii și a intoleranței - Experiența diversității

| 1. | Autoritățile europene și naționale ar trebui să sporească finanțarea și sprijinul instituțional pentru instituirea de programe locale și schimburi la nivel național pentru a permite tuturor tinerilor să aibă o legătură directă cu alte persoane din medii și realități diferite, astfel încât să se consolideze competențele interculturale, să se combată discriminarea, să se promoveze empatia și solidaritatea și să se profite de beneficiile aduse de diversitate. |
| --- | --- |

1.

Autoritățile europene și naționale ar trebui să sporească finanțarea și sprijinul instituțional pentru instituirea de programe locale și schimburi la nivel național pentru a permite tuturor tinerilor să aibă o legătură directă cu alte persoane din medii și realități diferite, astfel încât să se consolideze competențele interculturale, să se combată discriminarea, să se promoveze empatia și solidaritatea și să se profite de beneficiile aduse de diversitate.

| 2. | Pentru ca toți tinerii să trăiască într-o Europă caracterizată prin diversitate, autoritățile competente de la nivelul UE și de la nivel național trebuie să elaboreze sau să sprijine programe de formare și dezvoltare a profesorilor și a comunităților școlare pentru a se crea un mediu sigur și favorabil incluziunii în care tinerii pot dezvolta competențe prin care să depășească frica și discriminarea. |
| --- | --- |

2.

Pentru ca toți tinerii să trăiască într-o Europă caracterizată prin diversitate, autoritățile competente de la nivelul UE și de la nivel național trebuie să elaboreze sau să sprijine programe de formare și dezvoltare a profesorilor și a comunităților școlare pentru a se crea un mediu sigur și favorabil incluziunii în care tinerii pot dezvolta competențe prin care să depășească frica și discriminarea.

Către un sistem de educație care asigură realizarea potențialului tinerilor

| 1. | Cerem tuturor statelor membre să se angajeze să asigure servicii de orientare și consiliere care oferă tuturor tinerilor posibilitatea de a se dezvolta și de a-și găsi calea în viață, la nivelul tuturor etapelor de educație. |
| --- | --- |

1.

Cerem tuturor statelor membre să se angajeze să asigure servicii de orientare și consiliere care oferă tuturor tinerilor posibilitatea de a se dezvolta și de a-și găsi calea în viață, la nivelul tuturor etapelor de educație.

| 2. | Educația nu reușește să le ofere tinerilor competențele practice necesare relevante pentru societatea modernă. Îndemnăm toate statele membre să încurajeze includerea competențelor practice de viață în educație, astfel încât tinerii să poată fi participanți activi în societăți caracterizate prin diversitate și la locul de muncă. |
| --- | --- |

2.

Educația nu reușește să le ofere tinerilor competențele practice necesare relevante pentru societatea modernă. Îndemnăm toate statele membre să încurajeze includerea competențelor practice de viață în educație, astfel încât tinerii să poată fi participanți activi în societăți caracterizate prin diversitate și la locul de muncă.

Stimularea implicării tinerilor în societate, în special în cazul grupurilor vulnerabile

| 1. | Instituțiile de educație și părțile interesate la nivel local, în cooperare cu tinerii, ar trebui să ofere sprijin specific, servicii accesibile, precum și să creeze spații de interacțiune semnificativă, astfel încât toți tinerii să își poată descoperi și îmbrățișa identitatea și valoarea lor individuală. Aceasta reprezintă baza consolidării încrederii reciproce între tineri din diferite medii. |
| --- | --- |

1.

Instituțiile de educație și părțile interesate la nivel local, în cooperare cu tinerii, ar trebui să ofere sprijin specific, servicii accesibile, precum și să creeze spații de interacțiune semnificativă, astfel încât toți tinerii să își poată descoperi și îmbrățișa identitatea și valoarea lor individuală. Aceasta reprezintă baza consolidării încrederii reciproce între tineri din diferite medii.

| 2. | Comisia Europeană și statele membre ar trebui să se asigure că fiecare tânăr, indiferent de situația sa personală și socială, se poate implica liber în activități de voluntariat, prin sporirea accesibilității acestora. Ar trebui să se asigure, de exemplu, implicarea în cadrul organizațiilor de tineret, pentru crearea unui sentiment de apartenență și pentru emanciparea tinerilor în calitate de cetățeni. |
| --- | --- |

2.

Comisia Europeană și statele membre ar trebui să se asigure că fiecare tânăr, indiferent de situația sa personală și socială, se poate implica liber în activități de voluntariat, prin sporirea accesibilității acestora. Ar trebui să se asigure, de exemplu, implicarea în cadrul organizațiilor de tineret, pentru crearea unui sentiment de apartenență și pentru emanciparea tinerilor în calitate de cetățeni.

Restabilirea încrederii tinerilor în proiectul european

| 1. | Comisia Europeană și Forumul european al tineretului ar trebui să colaboreze la analizarea și înțelegerea modului în care tinerii accesează comunicarea dinspre și despre UE și să elaboreze o strategie de comunicare pentru a-i informa pe tinerii europeni despre UE și despre modul în care pot avea un impact pozitiv asupra proiectului UE. |
| --- | --- |

1.

Comisia Europeană și Forumul european al tineretului ar trebui să colaboreze la analizarea și înțelegerea modului în care tinerii accesează comunicarea dinspre și despre UE și să elaboreze o strategie de comunicare pentru a-i informa pe tinerii europeni despre UE și despre modul în care pot avea un impact pozitiv asupra proiectului UE.

| 2. | Pentru a micșora distanța dintre tineri și UE și politicile acesteia, ar trebui să se organizeze festivaluri naționale și/sau regionale ale tineretului din UE, în toate statele membre, în conexiune cu inițiative europene. Aceste festivaluri, care ar combina activități sociale, politice și culturale, ar trebui să aducă alături tineri din diferite medii. Aceste evenimente vor stimula învățarea și dezbaterea despre UE, despre oportunitățile acesteia și vor influența politicile acesteia, în timp ce tinerii se vor simți bine împreună. |
| --- | --- |

2.

Pentru a micșora distanța dintre tineri și UE și politicile acesteia, ar trebui să se organizeze festivaluri naționale și/sau regionale ale tineretului din UE, în toate statele membre, în conexiune cu inițiative europene. Aceste festivaluri, care ar combina activități sociale, politice și culturale, ar trebui să aducă alături tineri din diferite medii. Aceste evenimente vor stimula învățarea și dezbaterea despre UE, despre oportunitățile acesteia și vor influența politicile acesteia, în timp ce tinerii se vor simți bine împreună.

Programe de mobilitate: locuri de muncă și educație pentru toți

| 1. | Statele membre și Comisia Europeană ar trebui să își intensifice eforturile pentru a depăși obstacolele existente în calea accesului tinerilor la mobilitate. Accesul la programele de mobilitate ar trebui să fie simplificat și mai bine adaptat la necesitățile diverse ale tinerilor. Ar trebui să se asigure informare și orientare pentru a se extinde conștientizarea cu privire la oportunitățile de mobilitate. |
| --- | --- |

1.

Statele membre și Comisia Europeană ar trebui să își intensifice eforturile pentru a depăși obstacolele existente în calea accesului tinerilor la mobilitate. Accesul la programele de mobilitate ar trebui să fie simplificat și mai bine adaptat la necesitățile diverse ale tinerilor. Ar trebui să se asigure informare și orientare pentru a se extinde conștientizarea cu privire la oportunitățile de mobilitate.

| 2. | Statele membre ale UE ar trebui să creeze un cadru juridic pentru recunoașterea și validarea competențelor obținute prin programe de mobilitate la nivel național și european. Aceasta nu doar că va oferi acces egal la diferite oportunități de învățare, ci va valida în plus competențele obținute și va contribui la incluziunea socială a tinerilor. |
| --- | --- |

2.

Statele membre ale UE ar trebui să creeze un cadru juridic pentru recunoașterea și validarea competențelor obținute prin programe de mobilitate la nivel național și european. Aceasta nu doar că va oferi acces egal la diferite oportunități de învățare, ci va valida în plus competențele obținute și va contribui la incluziunea socială a tinerilor.

Impactul activităților pentru tineret și al organizațiilor de tineret disponibile pentru toți

| 1. | Statele membre și Comisia Europeană ar trebui să promoveze și să sprijine o gamă de spații virtuale și fizice dedicate activităților calificate pentru tineret pentru a răspunde necesităților și intereselor tuturor tinerilor. |
| --- | --- |

1.

Statele membre și Comisia Europeană ar trebui să promoveze și să sprijine o gamă de spații virtuale și fizice dedicate activităților calificate pentru tineret pentru a răspunde necesităților și intereselor tuturor tinerilor.

| 2. | Comisia Europeană și statele membre ar trebui să aloce o finanțare operațională suficientă pentru ca activitățile pentru tineret și organizațiile de tineret să poată să implementeze activități pentru tineret sustenabile, care să fie accesibile, relevante și semnificative pentru toți tinerii. |
| --- | --- |

2.

Comisia Europeană și statele membre ar trebui să aloce o finanțare operațională suficientă pentru ca activitățile pentru tineret și organizațiile de tineret să poată să implementeze activități pentru tineret sustenabile, care să fie accesibile, relevante și semnificative pentru toți tinerii.

---

| 15.6.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 189/5 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 189/5

---

Rezoluția Consiliului și a reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, privind Planul de lucru al Uniunii Europene pentru sport

(1 iulie 2017-31 decembrie 2020)

(2017/C 189/02)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE ȘI REPREZENTANȚII GUVERNELOR STATELOR MEMBRE,

I.   INTRODUCERE

| 1. | REAMINTESC competența atribuită Uniunii Europene, în special în temeiul articolelor 6 și 165 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, conform cărora sportul este un domeniu în care acțiunile de la nivelul UE ar trebui să sprijine, să coordoneze și să completeze acțiunile statelor membre. |
| --- | --- |

1.

REAMINTESC competența atribuită Uniunii Europene, în special în temeiul articolelor 6 și 165 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, conform cărora sportul este un domeniu în care acțiunile de la nivelul UE ar trebui să sprijine, să coordoneze și să completeze acțiunile statelor membre.

| 2. | REAMINTESC rezoluțiile Consiliului și ale reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, privind planurile de lucru europene pentru sport pentru perioada 2011-2014 (1) și, respectiv, 2014-2017 (2). |
| --- | --- |

2.

REAMINTESC rezoluțiile Consiliului și ale reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, privind planurile de lucru europene pentru sport pentru perioada 2011-2014 (1) și, respectiv, 2014-2017 (2).

| 3. | SALUTĂ Raportul Comisiei privind punerea în aplicare și relevanța Planului de lucru european pentru sport 2014-2017 (3). |
| --- | --- |

3.

SALUTĂ Raportul Comisiei privind punerea în aplicare și relevanța Planului de lucru european pentru sport 2014-2017 (3).

| 4. | CONSIDERĂ că sportul poate să contribuie la prioritățile globale ale agendelor UE în materie de politici de securitate, economice și sociale și în special la Strategia Europa 2020 pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii. |
| --- | --- |

4.

CONSIDERĂ că sportul poate să contribuie la prioritățile globale ale agendelor UE în materie de politici de securitate, economice și sociale și în special la Strategia Europa 2020 pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii.

| 5. | RECUNOSC că sportul joacă un rol pozitiv în cooperarea transsectorială la nivelul UE și ajută astfel la asigurarea dezvoltării durabile, precum și la abordarea într-un mod adecvat a provocărilor globale socioeconomice și legate de securitate cu care se confruntă UE, inclusiv a migrației, a excluziunii sociale, a radicalizării care poate conduce la extremism violent, a șomajului, precum și a stilurilor de viață nesănătoase și a obezității. |
| --- | --- |

5.

RECUNOSC că sportul joacă un rol pozitiv în cooperarea transsectorială la nivelul UE și ajută astfel la asigurarea dezvoltării durabile, precum și la abordarea într-un mod adecvat a provocărilor globale socioeconomice și legate de securitate cu care se confruntă UE, inclusiv a migrației, a excluziunii sociale, a radicalizării care poate conduce la extremism violent, a șomajului, precum și a stilurilor de viață nesănătoase și a obezității.

| 6. | IAU ACT de necesitatea unei cooperări adecvate cu părțile interesate din domeniul sportului, printre altele prin intermediul dialogului structurat (4). |
| --- | --- |

6.

IAU ACT de necesitatea unei cooperări adecvate cu părțile interesate din domeniul sportului, printre altele prin intermediul dialogului structurat (4).

| 7. | IAU ACT de rezultatele Eurobarometrului privind sportul și activitatea fizică publicate în 2014, recunoscând diferențele mari dintre statele membre, inclusiv în ceea ce privește rezultatele referitoare la munca voluntară și comportamentul sedentar, și iau act de statisticile produse de Eurostat care acoperă principalele date economice și sociale în domeniul sportului. |
| --- | --- |

7.

IAU ACT de rezultatele Eurobarometrului privind sportul și activitatea fizică publicate în 2014, recunoscând diferențele mari dintre statele membre, inclusiv în ceea ce privește rezultatele referitoare la munca voluntară și comportamentul sedentar, și iau act de statisticile produse de Eurostat care acoperă principalele date economice și sociale în domeniul sportului.

| 8. | IAU ACT de necesitatea de a se coopera cu țări terțe, în special cu țările candidate și potențial candidate la UE, pentru a se promova valorile europene prin intermediul diplomației sportive, precum și cu organizațiile internaționale competente în domeniul sportului, inclusiv cu Consiliul Europei, WADA și Organizația Mondială a Sănătății. |
| --- | --- |

8.

IAU ACT de necesitatea de a se coopera cu țări terțe, în special cu țările candidate și potențial candidate la UE, pentru a se promova valorile europene prin intermediul diplomației sportive, precum și cu organizațiile internaționale competente în domeniul sportului, inclusiv cu Consiliul Europei, WADA și Organizația Mondială a Sănătății.

| 9. | PRIN URMARE, CONVIN






  — | să continue să dezvolte un cadru de cooperare europeană în domeniul sportului prin elaborarea unui al treilea plan de lucru al UE pentru sport care să definească acțiunile care le revin statelor membre și Comisiei; |
| --- | --- | --- |

9.

PRIN URMARE, CONVIN

—

să continue să dezvolte un cadru de cooperare europeană în domeniul sportului prin elaborarea unui al treilea plan de lucru al UE pentru sport care să definească acțiunile care le revin statelor membre și Comisiei;

| — | asupra unui calendar concret pentru acest plan de lucru, și anume de la 1 iulie 2017 la 31 decembrie 2020; |
| --- | --- |

—

asupra unui calendar concret pentru acest plan de lucru, și anume de la 1 iulie 2017 la 31 decembrie 2020;

| — | că activitățile la nivelul UE în domeniul sportului ar trebui să se concentreze pe temele prioritare, subiectele-cheie, rezultatele, precum și metodele și structurile de lucru menționate în acest plan de lucru, astfel cum figurează în anexa I. |
| --- | --- |

—

că activitățile la nivelul UE în domeniul sportului ar trebui să se concentreze pe temele prioritare, subiectele-cheie, rezultatele, precum și metodele și structurile de lucru menționate în acest plan de lucru, astfel cum figurează în anexa I.

II.   DEZVOLTAREA ÎN CONTINUARE A DIMENSIUNII EUROPENE A SPORTULUI PRIN STABILIREA UNUI PLAN DE LUCRU AL UE

| 10. | CONSIDERĂ că acest plan de lucru al UE pentru sport ar trebui să fie guvernat de următoarele obiective directoare:






  — | asigurarea, prin cooperare transsectorială, a sensibilizării altor domenii de politică ale UE față de contribuția pe care sportul o poate avea la abordarea provocărilor în materie de politici cu care se confruntă UE; |
| --- | --- | --- |

10.

CONSIDERĂ că acest plan de lucru al UE pentru sport ar trebui să fie guvernat de următoarele obiective directoare:

—

asigurarea, prin cooperare transsectorială, a sensibilizării altor domenii de politică ale UE față de contribuția pe care sportul o poate avea la abordarea provocărilor în materie de politici cu care se confruntă UE;

| — | consolidarea în continuare a bazei de cunoștințe în domeniul sportului; |
| --- | --- |

—

consolidarea în continuare a bazei de cunoștințe în domeniul sportului;

| — | promovarea unei abordări concertate și bazate pe cooperare între statele membre și Comisie și, acolo unde este cazul, cu mișcarea sportivă și alte părți interesate relevante, pentru a aduce o valoare adăugată în domeniul sportului la nivelul UE pe termen mai lung; |
| --- | --- |

—

promovarea unei abordări concertate și bazate pe cooperare între statele membre și Comisie și, acolo unde este cazul, cu mișcarea sportivă și alte părți interesate relevante, pentru a aduce o valoare adăugată în domeniul sportului la nivelul UE pe termen mai lung;

| — | tratarea provocărilor transnaționale prin intermediul unei abordări coordonate la nivelul UE; |
| --- | --- |

—

tratarea provocărilor transnaționale prin intermediul unei abordări coordonate la nivelul UE;

| — | luarea în considerare a caracterului specific al sportului; |
| --- | --- |

—

luarea în considerare a caracterului specific al sportului;

| — | contribuția la prioritățile globale ale agendei de politici economice și sociale a UE, precum și la dezvoltarea durabilă, pentru a impulsiona crearea de locuri de muncă, creșterea și investițiile, precum și pentru a pregăti perioada de după 2020 (5); |
| --- | --- |

—

contribuția la prioritățile globale ale agendei de politici economice și sociale a UE, precum și la dezvoltarea durabilă, pentru a impulsiona crearea de locuri de muncă, creșterea și investițiile, precum și pentru a pregăti perioada de după 2020 (5);

| — | promovarea egalității de gen; |
| --- | --- |

—

promovarea egalității de gen;

| — | luarea în considerare a relației dintre educație și sport, inclusiv a carierelor duble; |
| --- | --- |

—

luarea în considerare a relației dintre educație și sport, inclusiv a carierelor duble;

| — | valorificarea realizărilor primelor două planuri de lucru ale UE pentru sport; |
| --- | --- |

—

valorificarea realizărilor primelor două planuri de lucru ale UE pentru sport;

| — | completarea și consolidarea impactului activităților lansate în cadrul programului Erasmus+ în domeniul sportului; |
| --- | --- |

—

completarea și consolidarea impactului activităților lansate în cadrul programului Erasmus+ în domeniul sportului;

| — | contribuția la dezvoltarea sportului de masă în UE. |
| --- | --- |

—

contribuția la dezvoltarea sportului de masă în UE.

| 11. | SUBLINIAZĂ faptul că acest plan de lucru al UE ar trebui să fie un cadru și un instrument flexibil, capabil să răspundă cu promptitudine la evoluțiile din domeniul sportului și să ia în considerare prioritățile viitoarelor președinții. |
| --- | --- |

11.

SUBLINIAZĂ faptul că acest plan de lucru al UE ar trebui să fie un cadru și un instrument flexibil, capabil să răspundă cu promptitudine la evoluțiile din domeniul sportului și să ia în considerare prioritățile viitoarelor președinții.

| 12. | CONVIN că statele membre și Comisia ar trebui să acorde prioritate următoarelor teme și subiecte-cheie pentru perioada acoperită de acest plan de lucru. Acestea pot fi completate de către fiecare președinție ținând cont de eventualele evoluții:






  1. | integritatea sportului, în special promovarea bunei guvernanțe, inclusiv protejarea minorilor, caracterul specific al sportului, combaterea corupției și a aranjării meciurilor, precum și lupta împotriva dopajului; |
| --- | --- | --- |

12.

CONVIN că statele membre și Comisia ar trebui să acorde prioritate următoarelor teme și subiecte-cheie pentru perioada acoperită de acest plan de lucru. Acestea pot fi completate de către fiecare președinție ținând cont de eventualele evoluții:

1.

integritatea sportului, în special promovarea bunei guvernanțe, inclusiv protejarea minorilor, caracterul specific al sportului, combaterea corupției și a aranjării meciurilor, precum și lupta împotriva dopajului;

| 2. | dimensiunea economică a sportului, în special inovarea în sport și sportul și piața unică digitală; |
| --- | --- |

2.

dimensiunea economică a sportului, în special inovarea în sport și sportul și piața unică digitală;

| 3. | sportul și societatea, în special incluziunea socială, rolul antrenorilor, educația în cadrul sportului și prin sport, sportul și sănătatea, sportul și mediul înconjurător și sportul și mass-media, precum și diplomația sportivă. |
| --- | --- |

3.

sportul și societatea, în special incluziunea socială, rolul antrenorilor, educația în cadrul sportului și prin sport, sportul și sănătatea, sportul și mediul înconjurător și sportul și mass-media, precum și diplomația sportivă.

Detaliile cu privire la implementarea subiectelor-cheie sus-menționate figurează în anexa I.

| 13. | CONVIN că






  — | Planul de lucru al UE poate fi revizuit de către Consiliu și de către reprezentanții guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, în funcție de rezultatele obținute și de progresele în materie de politică la nivelul UE; |
| --- | --- | --- |

13.

CONVIN că

—

Planul de lucru al UE poate fi revizuit de către Consiliu și de către reprezentanții guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, în funcție de rezultatele obținute și de progresele în materie de politică la nivelul UE;

| — | în prima jumătate a anului 2019, se vor organiza reflecții la jumătatea perioadei privind planul de lucru al UE. |
| --- | --- |

—

în prima jumătate a anului 2019, se vor organiza reflecții la jumătatea perioadei privind planul de lucru al UE.

III.   METODE ȘI STRUCTURI DE LUCRU

| 14. | RECUNOAȘTE că este necesar să se continue cooperarea strânsă între statele membre, precum și cu Comisia în vederea punerii în aplicare a planului de lucru. Recunoaște, de asemenea, că mișcarea sportivă și organizațiile competente relevante la nivel național, european și internațional, precum Consiliul Europei, WADA și OMS, ar trebui să fie strâns asociate la această cooperare. |
| --- | --- |

14.

RECUNOAȘTE că este necesar să se continue cooperarea strânsă între statele membre, precum și cu Comisia în vederea punerii în aplicare a planului de lucru. Recunoaște, de asemenea, că mișcarea sportivă și organizațiile competente relevante la nivel național, european și internațional, precum Consiliul Europei, WADA și OMS, ar trebui să fie strâns asociate la această cooperare.

| 15. | CONSIDERĂ că
  Ar trebui stabilite structuri și metode de lucru adecvate pentru urmărirea realizărilor din cadrul primelor două planuri de lucru ale UE și pentru obținerea de noi rezultate în conformitate cu temele prioritare și cu subiectele-cheie, astfel cum figurează mai sus la punctul 12;
  Atunci când este cazul, Comisia ar trebui să organizeze grupuri de experți și reuniuni tematice în domeniile de politică care au fost, printre altele, abordate în mod cuprinzător de planurile de lucru pentru sport precedente și actuale.
  La inițiativa unuia sau a mai multor state membre (grupuri de state membre interesate) se pot organiza reuniuni pe teme de interes comun. Aceste reuniuni vor trata, printre altele, activitățile de învățare reciprocă între statele membre participante.
  Alte structuri și metode de lucru pot include conferințe și seminarii organizate de Președinție, reuniuni informale ale miniștrilor și directorilor din domeniul sportului, studii ale Comisiei și conferințe și seminare ale Comisiei.
  Principiile-cheie legate de diferitele metode de lucru figurează în anexa II.
  În a doua jumătate a anului 2020, punerea în aplicare a actualului plan de lucru al UE va fi evaluată de către Consiliu pe baza unui raport pregătit de Comisie în prima jumătate a anului 2020. |
| --- | --- |

15.

CONSIDERĂ că

Ar trebui stabilite structuri și metode de lucru adecvate pentru urmărirea realizărilor din cadrul primelor două planuri de lucru ale UE și pentru obținerea de noi rezultate în conformitate cu temele prioritare și cu subiectele-cheie, astfel cum figurează mai sus la punctul 12;

Atunci când este cazul, Comisia ar trebui să organizeze grupuri de experți și reuniuni tematice în domeniile de politică care au fost, printre altele, abordate în mod cuprinzător de planurile de lucru pentru sport precedente și actuale.

La inițiativa unuia sau a mai multor state membre (grupuri de state membre interesate) se pot organiza reuniuni pe teme de interes comun. Aceste reuniuni vor trata, printre altele, activitățile de învățare reciprocă între statele membre participante.

Alte structuri și metode de lucru pot include conferințe și seminarii organizate de Președinție, reuniuni informale ale miniștrilor și directorilor din domeniul sportului, studii ale Comisiei și conferințe și seminare ale Comisiei.

Principiile-cheie legate de diferitele metode de lucru figurează în anexa II.

În a doua jumătate a anului 2020, punerea în aplicare a actualului plan de lucru al UE va fi evaluată de către Consiliu pe baza unui raport pregătit de Comisie în prima jumătate a anului 2020.

IV.   ACȚIUNI VIITOARE

| 16. | INVITĂ STATELE MEMBRE:






  — | să colaboreze cu Comisia pentru a pune în aplicare acest plan de lucru al UE în mod eficace și prin utilizarea structurilor și metodelor de lucru specificate în prezenta rezoluție; |
| --- | --- | --- |

16.

INVITĂ STATELE MEMBRE:

—

să colaboreze cu Comisia pentru a pune în aplicare acest plan de lucru al UE în mod eficace și prin utilizarea structurilor și metodelor de lucru specificate în prezenta rezoluție;

| — | să țină seama în mod corespunzător de acest plan de lucru al UE la elaborarea de politici la nivel național, respectând totodată principiul subsidiarității și autonomia structurilor de guvernanță ale sportului; |
| --- | --- |

—

să țină seama în mod corespunzător de acest plan de lucru al UE la elaborarea de politici la nivel național, respectând totodată principiul subsidiarității și autonomia structurilor de guvernanță ale sportului;

| — | să informeze periodic și, după caz, să consulte, părțile interesate din domeniul sportului privind progresele înregistrate în punerea în aplicare a planului de lucru al UE, în scopul asigurării relevanței și vizibilității activităților; |
| --- | --- |

—

să informeze periodic și, după caz, să consulte, părțile interesate din domeniul sportului privind progresele înregistrate în punerea în aplicare a planului de lucru al UE, în scopul asigurării relevanței și vizibilității activităților;

| — | să disemineze, după caz, în statele membre și la nivelurile adecvate, rezultatele obținute în temeiul acestui plan de lucru al UE pentru sport și al planului anterior; |
| --- | --- |

—

să disemineze, după caz, în statele membre și la nivelurile adecvate, rezultatele obținute în temeiul acestui plan de lucru al UE pentru sport și al planului anterior;

| — | să organizeze reuniuni pe teme de interes comun (grupuri de state membre interesate); |
| --- | --- |

—

să organizeze reuniuni pe teme de interes comun (grupuri de state membre interesate);

| — | să inițieze și să conducă exerciții de învățare reciprocă în cooperare cu Comisia. |
| --- | --- |

—

să inițieze și să conducă exerciții de învățare reciprocă în cooperare cu Comisia.

| 17. | INVITĂ PREȘEDINȚIILE CONSILIULUI:






  — | să ia în considerare temele prioritare ale planului de lucru al UE la elaborarea programului propriu, inclusiv în contextul trioului de președinții, și să valorifice rezultatele obținute; |
| --- | --- | --- |

17.

INVITĂ PREȘEDINȚIILE CONSILIULUI:

—

să ia în considerare temele prioritare ale planului de lucru al UE la elaborarea programului propriu, inclusiv în contextul trioului de președinții, și să valorifice rezultatele obținute;

| — | să informeze statele membre cu privire la activitățile planificate sau în curs de desfășurare în cadrul altor formațiuni ale Consiliului care au un impact asupra sportului; |
| --- | --- |

—

să informeze statele membre cu privire la activitățile planificate sau în curs de desfășurare în cadrul altor formațiuni ale Consiliului care au un impact asupra sportului;

| — | la sfârșitul perioadei acoperite de prezenta rezoluție și pe baza unui raport pregătit de Comisie, să propună, după caz, un nou proiect de plan de lucru al UE pentru perioada următoare; |
| --- | --- |

—

la sfârșitul perioadei acoperite de prezenta rezoluție și pe baza unui raport pregătit de Comisie, să propună, după caz, un nou proiect de plan de lucru al UE pentru perioada următoare;

| — | să ia în considerare evaluarea dialogului structurat cu mișcarea sportivă (6). |
| --- | --- |

—

să ia în considerare evaluarea dialogului structurat cu mișcarea sportivă (6).

| 18. | INVITĂ COMISIA:






  — | să colaboreze cu statele membre în vederea punerii în aplicare a acestui plan de lucru, în special în ceea ce privește rezultatele prezentate în anexa I; |
| --- | --- | --- |

18.

INVITĂ COMISIA:

—

să colaboreze cu statele membre în vederea punerii în aplicare a acestui plan de lucru, în special în ceea ce privește rezultatele prezentate în anexa I;

| — | să informeze statele membre cu privire la inițiativele planificate sau în curs de desfășurare din alte domenii de politică ale UE care au impact asupra sportului, precum și cu privire la evoluțiile aferente din cadrul Comisiei; |
| --- | --- |

—

să informeze statele membre cu privire la inițiativele planificate sau în curs de desfășurare din alte domenii de politică ale UE care au impact asupra sportului, precum și cu privire la evoluțiile aferente din cadrul Comisiei;

| — | să informeze Grupul de lucru pentru sport cu privire la mandatele grupurilor de experți; |
| --- | --- |

—

să informeze Grupul de lucru pentru sport cu privire la mandatele grupurilor de experți;

| — | să sprijine statele membre și alți actori relevanți în activitățile lor legate de temele și de subiectele-cheie stabilite prin prezenta rezoluție, în special prin:






  — | identificarea de modalități prin care să se faciliteze participarea statelor membre și a experților, precum și să se invite reprezentanți din rândurile mișcării sportive și, după caz, din cadrul altor părți interesate în vederea participării la grupurile de experți menționate în anexa I, asigurând un nivel ridicat și coerent de reprezentare și expertiză; |
| --- | --- | --- |

—

să sprijine statele membre și alți actori relevanți în activitățile lor legate de temele și de subiectele-cheie stabilite prin prezenta rezoluție, în special prin:

—

identificarea de modalități prin care să se faciliteze participarea statelor membre și a experților, precum și să se invite reprezentanți din rândurile mișcării sportive și, după caz, din cadrul altor părți interesate în vederea participării la grupurile de experți menționate în anexa I, asigurând un nivel ridicat și coerent de reprezentare și expertiză;

| — | instituirea de grupuri de experți în următoarele domenii:






  — | integritate; |
| --- | --- | --- |

—

instituirea de grupuri de experți în următoarele domenii:

—

integritate;

| — | competențe și dezvoltarea resurselor umane în sport; |
| --- | --- |

—

competențe și dezvoltarea resurselor umane în sport;

| — | stabilirea altor forme de sprijin pentru promovarea schimbului de bune practici și a învățării reciproce, precum și pentru dezvoltarea cunoștințelor (de exemplu studii); |
| --- | --- |

—

stabilirea altor forme de sprijin pentru promovarea schimbului de bune practici și a învățării reciproce, precum și pentru dezvoltarea cunoștințelor (de exemplu studii);

| — | furnizarea informațiilor de specialitate necesare cu privire la aspecte legate de combaterea dopajului, în special compatibilitatea cu dreptul UE a oricărei viitoare revizuiri a Codului WADA antidoping; |
| --- | --- |

—

furnizarea informațiilor de specialitate necesare cu privire la aspecte legate de combaterea dopajului, în special compatibilitatea cu dreptul UE a oricărei viitoare revizuiri a Codului WADA antidoping;

| — | furnizarea de sprijin logistic și tehnic pentru colectarea și difuzarea de documente și informații relevante cu privire la politica UE în domeniul sportului; |
| --- | --- |

—

furnizarea de sprijin logistic și tehnic pentru colectarea și difuzarea de documente și informații relevante cu privire la politica UE în domeniul sportului;

| — | organizarea de reuniuni tematice specifice în domeniile de politică care au fost abordate în mod cuprinzător în planurile de lucru pentru sport precedente și actuale. Obiectivul acestor reuniuni este de a se discuta rezultatele relevante pentru politici ale proiectelor finanțate de UE în beneficiul sportului, precum și de a se promova schimbul de bune practici și de cunoștințe cu privire la anumite teme, de a se trece în revistă progresele înregistrate și de a se identifica domeniile în care sunt necesare acțiuni suplimentare, în special în domeniile prevăzute în anexa I. Aceste tipuri de reuniuni ar trebui să fie organizate cel puțin o dată pe an. |
| --- | --- |

—

organizarea de reuniuni tematice specifice în domeniile de politică care au fost abordate în mod cuprinzător în planurile de lucru pentru sport precedente și actuale. Obiectivul acestor reuniuni este de a se discuta rezultatele relevante pentru politici ale proiectelor finanțate de UE în beneficiul sportului, precum și de a se promova schimbul de bune practici și de cunoștințe cu privire la anumite teme, de a se trece în revistă progresele înregistrate și de a se identifica domeniile în care sunt necesare acțiuni suplimentare, în special în domeniile prevăzute în anexa I. Aceste tipuri de reuniuni ar trebui să fie organizate cel puțin o dată pe an.

| — | să asigure o continuare a muncii depuse de grupurile la nivel înalt anterioare create de Comisie pe temele „Sport de masă” și „Sportul și diplomația”; |
| --- | --- |

—

să asigure o continuare a muncii depuse de grupurile la nivel înalt anterioare create de Comisie pe temele „Sport de masă” și „Sportul și diplomația”;

| — | să garanteze că se dă curs recomandărilor făcute de Grupul de experți privind buna guvernanță anterior și să asigure continuitatea pe teme actuale legate de lupta împotriva aranjării meciurilor; |
| --- | --- |

—

să garanteze că se dă curs recomandărilor făcute de Grupul de experți privind buna guvernanță anterior și să asigure continuitatea pe teme actuale legate de lupta împotriva aranjării meciurilor;

| — | să promoveze recunoașterea aptitudinilor și a competențelor în sport; |
| --- | --- |

—

să promoveze recunoașterea aptitudinilor și a competențelor în sport;

| — | să faciliteze dialogul structurat pe tema sportului, inclusiv prin organizarea anuală a Forumului UE al sportului, care reunește toate părțile interesate importante de la diferite niveluri din domeniul sportului; |
| --- | --- |

—

să faciliteze dialogul structurat pe tema sportului, inclusiv prin organizarea anuală a Forumului UE al sportului, care reunește toate părțile interesate importante de la diferite niveluri din domeniul sportului;

| — | să dezvolte Săptămâna Europeană a Sportului ca eveniment anual și să promoveze săptămâna pe parcursul întregului an, ca instrument de promovare a participării la activități sportive și fizice, în conformitate cu prioritățile acestui plan de lucru; |
| --- | --- |

—

să dezvolte Săptămâna Europeană a Sportului ca eveniment anual și să promoveze săptămâna pe parcursul întregului an, ca instrument de promovare a participării la activități sportive și fizice, în conformitate cu prioritățile acestui plan de lucru;

| — | să sprijine temele prioritare și subiectele-cheie corespunzătoare stabilite prin acest plan de lucru, valorificând programul Erasmus+ și alte programe relevante ale UE, precum și fondurile structurale și de investiții europene; |
| --- | --- |

—

să sprijine temele prioritare și subiectele-cheie corespunzătoare stabilite prin acest plan de lucru, valorificând programul Erasmus+ și alte programe relevante ale UE, precum și fondurile structurale și de investiții europene;

| — | să adopte, în prima jumătate a anului 2020 și pe baza contribuțiilor voluntare ale statelor membre, un raport privind punerea în aplicare și relevanța planului de lucru. Acest raport va sta la baza pregătirii unui posibil plan de lucru al UE succesor, în a doua jumătate a anului 2020; |
| --- | --- |

—

să adopte, în prima jumătate a anului 2020 și pe baza contribuțiilor voluntare ale statelor membre, un raport privind punerea în aplicare și relevanța planului de lucru. Acest raport va sta la baza pregătirii unui posibil plan de lucru al UE succesor, în a doua jumătate a anului 2020;

| — | după caz, să pună la dispoziția publicului rezultatele obținute în cadrul structurilor de lucru ale acestui plan de lucru al UE pentru sport și al celui anterior. |
| --- | --- |

—

după caz, să pună la dispoziția publicului rezultatele obținute în cadrul structurilor de lucru ale acestui plan de lucru al UE pentru sport și al celui anterior.

---

(1)  JO C 162, 1.6.2011, p. 1.

(2)  JO C 183, 14.6.2014, p. 12.

(3)  Doc. 5516/17 + ADD 1.

(4)  Rezoluția Consiliului din 18 noiembrie 2010, prin care Consiliul a convenit să convoace în mod regulat – în general în marja reuniunii Consiliului – o întrunire informală a reprezentanților de frunte ai autorităților publice și ai mișcării sportive din UE, în vederea unui schimb de opinii cu privire la chestiunile legate de sport în UE (JO C 322, 27.11.2010, p. 1).

(5)  10 priorități politice ale Comisiei Juncker http://ec.europa.eu/priorities/publications/president-junckers-political-guidelines_en)

(6)  Inclusiv Rezoluția Consiliului din 18 noiembrie 2010 privind dialogul structurat.

---

ANEXA I

Subiecte-cheie (punctul 12), rezultate urmărite și structuri de lucru corespunzătoare

| Subiect-cheie | Metodă de lucru/Sarcini | Rezultat și termen preconizat | Conducerea (conducerile) |
| --- | --- | --- | --- |
| Prioritatea 1: Integritatea sportului |
| Antidoping | Consiliul și grupurile sale de pregătire

  Contribuții din partea unor experți în aspecte legate de combaterea dopajului, care să fie pregătite în cadrul unor reuniuni ale experților și discutate de Grupul de lucru pentru sport, în special în ceea ce privește compatibilitatea cu dreptul UE, în legătură cu orice viitoare revizuire a Codului antidoping al WADA | 2017-2019







  — | contribuția UE |

Subiect-cheie

Metodă de lucru/Sarcini

Rezultat și termen preconizat

Conducerea (conducerile)

Prioritatea 1: Integritatea sportului

Antidoping

Consiliul și grupurile sale de pregătire

Contribuții din partea unor experți în aspecte legate de combaterea dopajului, care să fie pregătite în cadrul unor reuniuni ale experților și discutate de Grupul de lucru pentru sport, în special în ceea ce privește compatibilitatea cu dreptul UE, în legătură cu orice viitoare revizuire a Codului antidoping al WADA

2017-2019

—

contribuția UE

Comisia și Președinția

Pregătirea poziției UE și a statelor sale membre pentru reuniunile CAHAMA și WADA, sprijinită, după caz, de reuniuni ale experților.

2017-2020

| — | poziția UE |
| --- | --- |

—

poziția UE

Comisia și Președinția

Seminar

Modalități de prevenire a utilizării dopajului de către tineri în sportul profesionist și în cel de masă

A doua jumătate a anului 2017

| — | raport |
| --- | --- |

—

raport

| — | schimb de bune practici |
| --- | --- |

—

schimb de bune practici

Președinția

Buna guvernanță

Grup de experți

Integritate

Aplicarea de standarde internaționale recunoscute în materie de bună guvernanță și de anticorupție și inițiative, în special din afara sportului, care să fie aplicate în domeniul sportului

Aranjarea meciurilor

2018-2020

| — | schimb de bune practici |
| --- | --- |

—

schimb de bune practici

| — | raport |
| --- | --- |

—

raport

Comisia

Consiliul și grupurile sale de pregătire

Recomandări cu privire la posibile acțiuni viitoare împotriva corupției în sport la nivelul UE

A doua jumătate a anului 2019

| — | (posibil) concluzii ale Consiliului |
| --- | --- |

—

(posibil) concluzii ale Consiliului

Președinția

Apărarea minorilor

Studiu

Prevalența abuzurilor asupra copiilor în sport

Prima jumătate a anului 2019

| — | raport |
| --- | --- |

—

raport

Comisia

Seminar

Acțiuni ulterioare recomandărilor privind protejarea tinerilor sportivi și apărarea drepturilor copiilor în sport (1)

A doua jumătate a anului 2019

| — | schimb de bune practici |
| --- | --- |

—

schimb de bune practici

| — | raport |
| --- | --- |

—

raport

Președinția

Consiliul și grupurile sale de pregătire

Protejarea integrității fizice și morale a minorilor în sportul de masă și în cel de elită

A doua jumătate a anului 2019

| — | (posibil) concluzii ale Consiliului |
| --- | --- |

—

(posibil) concluzii ale Consiliului

Președinția

Specificul sportului

Grup de state membre interesate

Legislația UE în ceea ce privește sportul și organizațiile sportive

Prima jumătate a anului 2019

| — | (posibil) recomandări/situația actuală |
| --- | --- |

—

(posibil) recomandări/situația actuală

SE, FR, ES, NL

Seminar

Specificul sportului în UE

A doua jumătate a anului 2019

| — | schimb de opinii |
| --- | --- |

—

schimb de opinii

| — | raport |
| --- | --- |

—

raport

Comisia

Prioritatea 2: Dimensiunea economică a sportului

Inovarea în sport

Reuniune tematică

Beneficiile economice ale sportului prin intermediul conturilor satelit pentru sport (SSA) Utilizarea practică a SSA pentru factorii de decizie în politica sportivă

Prima jumătate a anului 2018

| — | schimb de bune practici |
| --- | --- |

—

schimb de bune practici

Comisia

Consiliul și grupurile sale de pregătire

Sensibilizarea cu privire la dimensiunea economică a sportului, în special în ceea ce privește Strategia Europa 2020 – cu accent pe avantajele economice ale sportului și inovare

A doua jumătate a anului 2018

| — | (posibil) concluzii ale Consiliului |
| --- | --- |

—

(posibil) concluzii ale Consiliului

Președinția

Conferință

Sensibilizarea cu privire la dimensiunea economică a sportului, în special în ceea ce privește Strategia Europa 2020 – cu accent pe avantajele economice ale sportului și inovare

A doua jumătate a anului 2018

| — | schimb de bune practici |
| --- | --- |

—

schimb de bune practici

| — | raport |
| --- | --- |

—

raport

Președinția

Sportul și piața unică digitală

Seminar

Beneficiile și provocările pieței unice digitale pentru o mai bună finanțare și comercializare a sportului

Prima jumătate a anului 2019

| — | raport |
| --- | --- |

—

raport

Președinția

Prioritatea 3: Sportul și societatea

Sportul și mass-media

Conferință

Rolul și influența mass-mediei în sport

Prima jumătate a anului 2020

| — | raport și schimb de bune practici |
| --- | --- |

—

raport și schimb de bune practici

Președinția

Consiliul și grupurile sale de pregătire

Rolul și influența mass-mediei în sport

| — | (posibil) concluzii ale Consiliului |
| --- | --- |

—

(posibil) concluzii ale Consiliului

Președinția

Rolul antrenorilor

Consiliul și grupurile sale de pregătire

Rolul antrenorilor în societate

A doua jumătate a anului 2017

| — | (posibil) concluzii ale Consiliului |
| --- | --- |

—

(posibil) concluzii ale Consiliului

Președinția

Conferință

Rolul, statutul și responsabilitatea antrenorilor în societate

A doua jumătate a anului 2017

| — | raport |
| --- | --- |

—

raport

| — | schimb de bune practici |
| --- | --- |

—

schimb de bune practici

Președinția

Educația în cadrul sportului și prin sport

Conferință

Activitatea fizică, sportul și dubla carieră a sportivului, cu accent pe universitate și educație

A doua jumătate a anului 2017

| — | raport |
| --- | --- |

—

raport

| — | schimb de bune practici |
| --- | --- |

—

schimb de bune practici

Președinția

Grup de experți

Competențe și dezvoltarea resurselor umane în sport

2018-2020

| — | Orientări |
| --- | --- |

—

Orientări

Comisia

Seminar

Calificările sportive și competențele antrenorilor

Prima jumătate a anului 2020

| — | raport |
| --- | --- |

—

raport

Președinția

Incluziunea socială

Consiliul și grupurile sale de pregătire

Promovarea valorilor europene prin intermediul sportului

Prima jumătate a anului 2018

| — | (posibil) concluzii ale Consiliului |
| --- | --- |

—

(posibil) concluzii ale Consiliului

Președinția

Conferință

Sportul de masă ca instrument de integrare și punte între tradiție și inovație

Prima jumătate a anului 2018

| — | raport |
| --- | --- |

—

raport

Președinția

Studiu

Accesul la sport al persoanelor cu handicap

A doua jumătate a anului 2018

| — | raport |
| --- | --- |

—

raport

Comisia

Consiliul și grupurile sale de pregătire

Accesul la sport al persoanelor cu handicap

Prima jumătate a anului 2019

| — | (posibil) concluzii ale Consiliului |
| --- | --- |

—

(posibil) concluzii ale Consiliului

Președinția

Conferință

Avantajele practicării sportului în mediu organizat pentru persoanele cu mai puține oportunități

Prima jumătate a anului 2019

| — | manual care cuprinde bune practici/exemple |
| --- | --- |

—

manual care cuprinde bune practici/exemple

Președinția

Reuniune tematică

Promovarea activității fizice care întărește sănătatea

A doua jumătate a anului 2017

| — | schimb de bune practici |
| --- | --- |

—

schimb de bune practici

Comisia

Sportul și sănătatea

Seminar

Sportul și activitatea fizică la locul de muncă

A doua jumătate a anului 2018

| — | raport |
| --- | --- |

—

raport

Președinția

Sportul și mediul

Grup de state membre interesate

Dezvoltarea urbană, sportul în natură, durabilitatea mediului în contextul evenimentelor sportive majore, structurile sportive viabile din punct de vedere ecologic și eficiente din punct de vedere energetic

2019-2020

| — | schimb de cunoștințe și de bune practici |
| --- | --- |

—

schimb de cunoștințe și de bune practici

| — | raport |
| --- | --- |

—

raport

FR, DE, PT

Diplomația sportivă

Studiu

Sportul în sprijinul relațiilor externe ale UE

A doua jumătate a anului 2017

| — | recomandări pe baza studiilor de caz și a bunelor practici |
| --- | --- |

—

recomandări pe baza studiilor de caz și a bunelor practici

Comisia

Seminar

Acțiuni ulterioare Grupului la nivel înalt al Comisiei, concluziilor Consiliului din noiembrie 2016 și seminarului privind diplomația sportivă

A doua jumătate a anului 2017

| — | strategie privind calea de urmat |
| --- | --- |

—

strategie privind calea de urmat

Comisia

---

(1)  Grupul de experți privind buna guvernanță; „Provocări: violențe de care copiii trebuie să fie protejați în sport”, Recomandări privind protejarea tinerilor sportivi și apărarea drepturilor copiilor în sport, iunie 2016, p. 12.

---

ANEXA II

Principii legate de metodele de lucru, structuri și raportare

| — | Participarea statelor membre la lucrările grupurilor de experți, la reuniuni tematice și la grupuri de state membre interesate este voluntară și este deschisă tuturor statelor membre. |
| --- | --- |

—

Participarea statelor membre la lucrările grupurilor de experți, la reuniuni tematice și la grupuri de state membre interesate este voluntară și este deschisă tuturor statelor membre.

| — | Comisia va asigura cea mai adecvată și eficace participare a experților din diferite domenii, inclusiv din partea administrației publice și a părților interesate din domeniul sportului. |
| --- | --- |

—

Comisia va asigura cea mai adecvată și eficace participare a experților din diferite domenii, inclusiv din partea administrației publice și a părților interesate din domeniul sportului.

| — | Normele detaliate privind componența și procedurile de lucru ale grupurilor de experți ale Comisiei sunt cuprinse în Decizia Comisiei din 30 mai 2016 (1). |
| --- | --- |

—

Normele detaliate privind componența și procedurile de lucru ale grupurilor de experți ale Comisiei sunt cuprinse în Decizia Comisiei din 30 mai 2016 (1).

| — | Grupurile de state membre interesate își pot defini propriile metode și structuri de lucru, în funcție de necesitățile lor specifice și de rezultatele dorite. Comisia se asociază la lucrările acestor grupuri, după caz. |
| --- | --- |

—

Grupurile de state membre interesate își pot defini propriile metode și structuri de lucru, în funcție de necesitățile lor specifice și de rezultatele dorite. Comisia se asociază la lucrările acestor grupuri, după caz.

| — | Comisia va raporta Grupului de lucru pentru sport cu privire la evoluția lucrărilor din cadrul grupurilor de experți și, respectiv, ale reuniunilor tematice și va prezenta rezultatele obținute de acestea. Grupurile de state membre interesate vor numi un reprezentant care să facă același lucru. |
| --- | --- |

—

Comisia va raporta Grupului de lucru pentru sport cu privire la evoluția lucrărilor din cadrul grupurilor de experți și, respectiv, ale reuniunilor tematice și va prezenta rezultatele obținute de acestea. Grupurile de state membre interesate vor numi un reprezentant care să facă același lucru.

| — | Dacă este cazul, Grupul de lucru pentru sport al Consiliului va oferi îndrumări suplimentare, pentru a garanta obținerea rezultatelor scontate și respectarea calendarului dorit. |
| --- | --- |

—

Dacă este cazul, Grupul de lucru pentru sport al Consiliului va oferi îndrumări suplimentare, pentru a garanta obținerea rezultatelor scontate și respectarea calendarului dorit.

| — | Ordinile de zi și rapoartele reuniunilor tuturor grupurilor vor fi la dispoziția tuturor statelor membre, indiferent de gradul lor de participare într-un anumit domeniu. Rezultatele grupurilor vor fi publicate și difuzate la nivelul UE și la nivel național. |
| --- | --- |

—

Ordinile de zi și rapoartele reuniunilor tuturor grupurilor vor fi la dispoziția tuturor statelor membre, indiferent de gradul lor de participare într-un anumit domeniu. Rezultatele grupurilor vor fi publicate și difuzate la nivelul UE și la nivel național.

| — | Rezultatele obținute prin diferitele metode de lucru vor fi integrate în raportul Comisiei privind punerea în aplicare a planului de lucru. |
| --- | --- |

—

Rezultatele obținute prin diferitele metode de lucru vor fi integrate în raportul Comisiei privind punerea în aplicare a planului de lucru.

---

(1)  Decizia C(2016) 3301 final a Comisiei din 30 mai 2016 de stabilire a regulilor orizontale privind crearea și funcționarea grupurilor de experți ale Comisiei.

---

RECOMANDĂRI

Consiliu

| 15.6.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 189/15 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 189/15

---

RECOMANDAREA CONSILIULUI

din 22 mai 2017

privind Cadrul european al calificărilor pentru învățarea pe tot parcursul vieții și de abrogare a Recomandării Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2008 privind stabilirea Cadrului european al calificărilor pentru învățarea de-a lungul vieții

(2017/C 189/03)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolele 165 și 166,

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

întrucât:

| (1) | Calificările au numeroase finalități. Ele le semnalează angajatorilor care sunt, în principiu, cunoștințele și capacitățile titularilor acestora („rezultatele învățării”). Ele pot constitui o condiție prealabilă de acces la anumite profesii reglementate. Calificările ajută autoritățile responsabile cu educația și formarea și prestatorii de servicii în acest domeniu să stabilească nivelul și conținutul învățării dobândite de o persoană. Ele sunt, de asemenea, importante pe plan personal, ca expresie a realizării personale. Prin urmare, calificările joacă un rol important în sporirea angajabilității și în facilitarea mobilității și a accesului la învățământ complementar. |
| --- | --- |

(1)

Calificările au numeroase finalități. Ele le semnalează angajatorilor care sunt, în principiu, cunoștințele și capacitățile titularilor acestora („rezultatele învățării”). Ele pot constitui o condiție prealabilă de acces la anumite profesii reglementate. Calificările ajută autoritățile responsabile cu educația și formarea și prestatorii de servicii în acest domeniu să stabilească nivelul și conținutul învățării dobândite de o persoană. Ele sunt, de asemenea, importante pe plan personal, ca expresie a realizării personale. Prin urmare, calificările joacă un rol important în sporirea angajabilității și în facilitarea mobilității și a accesului la învățământ complementar.

| (2) | Calificările sunt rezultatul formal al unui proces de evaluare și de validare din partea unei autorități competente și, de regulă, iau forma unor documente precum certificatele sau diplomele. Ele indică faptul că o persoană a obținut rezultate ale învățării corespunzătoare anumitor standarde. Aceste rezultate ale învățării pot fi obținute pe căi variate, în contexte de învățare formală, nonformală sau informală, într-un cadru național sau internațional. Informațiile referitoare la rezultatele învățării ar trebui să fie ușor de accesat și transparente. |
| --- | --- |

(2)

Calificările sunt rezultatul formal al unui proces de evaluare și de validare din partea unei autorități competente și, de regulă, iau forma unor documente precum certificatele sau diplomele. Ele indică faptul că o persoană a obținut rezultate ale învățării corespunzătoare anumitor standarde. Aceste rezultate ale învățării pot fi obținute pe căi variate, în contexte de învățare formală, nonformală sau informală, într-un cadru național sau internațional. Informațiile referitoare la rezultatele învățării ar trebui să fie ușor de accesat și transparente.

| (3) | Recomandarea Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2008 privind stabilirea Cadrului european al calificărilor pentru învățarea de-a lungul vieții (1) a creat un cadru de referință comun cuprinzând opt niveluri de calificare, exprimate ca rezultate ale învățării cu niveluri progresive de competență. Acestea servesc drept instrument de corespondență între diferite sisteme și niveluri de calificări. Scopul Cadrului european al calificărilor pentru învățarea pe tot parcursul vieții (CEC) este de a îmbunătăți transparența, comparabilitatea și transferabilitatea calificărilor cetățenilor. |
| --- | --- |

(3)

Recomandarea Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2008 privind stabilirea Cadrului european al calificărilor pentru învățarea de-a lungul vieții (1) a creat un cadru de referință comun cuprinzând opt niveluri de calificare, exprimate ca rezultate ale învățării cu niveluri progresive de competență. Acestea servesc drept instrument de corespondență între diferite sisteme și niveluri de calificări. Scopul Cadrului european al calificărilor pentru învățarea pe tot parcursul vieții (CEC) este de a îmbunătăți transparența, comparabilitatea și transferabilitatea calificărilor cetățenilor.

| (4) | Obiectivele mai generale ale prezentei recomandări sunt de a contribui la modernizarea sistemelor de educație și de formare, precum și de a spori angajabilitatea, mobilitatea și integrarea socială a lucrătorilor și a cursanților. Recomandarea vizează, de asemenea, o mai bună corelare a învățării formale, nonformale și informale și sprijinirea validării rezultatelor învățării dobândite în diferite contexte. |
| --- | --- |

(4)

Obiectivele mai generale ale prezentei recomandări sunt de a contribui la modernizarea sistemelor de educație și de formare, precum și de a spori angajabilitatea, mobilitatea și integrarea socială a lucrătorilor și a cursanților. Recomandarea vizează, de asemenea, o mai bună corelare a învățării formale, nonformale și informale și sprijinirea validării rezultatelor învățării dobândite în diferite contexte.

| (5) | Statele membre au elaborat sau sunt în curs de a elabora cadre naționale ale calificărilor pe baza rezultatelor învățării, raportându-se la CEC printr-un proces de „corelare”. Nivelurile CEC și descriptorii rezultatelor învățării contribuie la îmbunătățirea transparenței și a comparabilității calificărilor din diferite sisteme naționale. Ele contribuie, de asemenea, la reorientarea generală a educației și formării către rezultatele învățării. Corelarea cu CEC ar trebui să se realizeze prin intermediul cadrelor naționale ale calificărilor sau, în cazul în care acestea nu există, al sistemelor naționale ale calificărilor (denumite în continuare „cadre sau sisteme naționale ale calificărilor”). |
| --- | --- |

(5)

Statele membre au elaborat sau sunt în curs de a elabora cadre naționale ale calificărilor pe baza rezultatelor învățării, raportându-se la CEC printr-un proces de „corelare”. Nivelurile CEC și descriptorii rezultatelor învățării contribuie la îmbunătățirea transparenței și a comparabilității calificărilor din diferite sisteme naționale. Ele contribuie, de asemenea, la reorientarea generală a educației și formării către rezultatele învățării. Corelarea cu CEC ar trebui să se realizeze prin intermediul cadrelor naționale ale calificărilor sau, în cazul în care acestea nu există, al sistemelor naționale ale calificărilor (denumite în continuare „cadre sau sisteme naționale ale calificărilor”).

| (6) | Calificările sunt mai transparente și mai ușor de comparat atunci când sunt prezentate în documente care menționează nivelul CEC aplicabil și care includ o descriere a rezultatelor învățării obținute. |
| --- | --- |

(6)

Calificările sunt mai transparente și mai ușor de comparat atunci când sunt prezentate în documente care menționează nivelul CEC aplicabil și care includ o descriere a rezultatelor învățării obținute.

| (7) | În punerea în aplicare a CEC la nivelul Uniunii și la nivel național ar trebui să fie implicată o gamă largă de părți interesate, pentru a se asigura un sprijin larg în favoarea CEC. Părțile interesate includ toți cursanții, furnizorii de educație și formare, autoritățile responsabile cu calificarea, organismele de asigurare a calității, angajatorii, sindicatele, camerele de industrie, de comerț și de meserii, organismele implicate în recunoașterea diplomelor de studii și a calificărilor profesionale, serviciile de ocupare a forței de muncă și serviciile responsabile cu integrarea migranților. |
| --- | --- |

(7)

În punerea în aplicare a CEC la nivelul Uniunii și la nivel național ar trebui să fie implicată o gamă largă de părți interesate, pentru a se asigura un sprijin larg în favoarea CEC. Părțile interesate includ toți cursanții, furnizorii de educație și formare, autoritățile responsabile cu calificarea, organismele de asigurare a calității, angajatorii, sindicatele, camerele de industrie, de comerț și de meserii, organismele implicate în recunoașterea diplomelor de studii și a calificărilor profesionale, serviciile de ocupare a forței de muncă și serviciile responsabile cu integrarea migranților.

| (8) | În raportul său către Parlamentul European și Consiliu din 19 decembrie 2013 privind evaluarea CEC, Comisia a concluzionat că CEC este recunoscut pe scară largă drept un punct de referință pentru elaborarea cadrelor naționale ale calificărilor, pentru implementarea abordării bazate pe rezultatele învățării, precum și pentru îmbunătățirea transparenței și a recunoașterii aptitudinilor și competențelor. Comisia a subliniat faptul că Uniunea ar trebui să permită cursanților și lucrătorilor să îmbunătățească vizibilitatea propriilor aptitudini și competențe indiferent de locul în care le-au dobândit. |
| --- | --- |

(8)

În raportul său către Parlamentul European și Consiliu din 19 decembrie 2013 privind evaluarea CEC, Comisia a concluzionat că CEC este recunoscut pe scară largă drept un punct de referință pentru elaborarea cadrelor naționale ale calificărilor, pentru implementarea abordării bazate pe rezultatele învățării, precum și pentru îmbunătățirea transparenței și a recunoașterii aptitudinilor și competențelor. Comisia a subliniat faptul că Uniunea ar trebui să permită cursanților și lucrătorilor să îmbunătățească vizibilitatea propriilor aptitudini și competențe indiferent de locul în care le-au dobândit.

| (9) | În acest raport, Comisia a concluzionat, de asemenea, că Grupul consultativ pentru CEC a oferit orientări eficace pentru procesele naționale de corelare și a consolidat încrederea și înțelegerea reciprocă între țările participante. O altă concluzie a fost că eficacitatea centrelor naționale de coordonare pentru CEC depinde în mare măsură de cât de strâns sunt legate de guvernanța la nivel național a procesului de corelare. |
| --- | --- |

(9)

În acest raport, Comisia a concluzionat, de asemenea, că Grupul consultativ pentru CEC a oferit orientări eficace pentru procesele naționale de corelare și a consolidat încrederea și înțelegerea reciprocă între țările participante. O altă concluzie a fost că eficacitatea centrelor naționale de coordonare pentru CEC depinde în mare măsură de cât de strâns sunt legate de guvernanța la nivel național a procesului de corelare.

| (10) | Având în vedere evaluarea pozitivă a Grupului consultativ pentru CEC, continuarea activității acestuia este esențială pentru o punere în aplicare consecventă, coerentă, transparentă și coordonată a prezentei recomandări. |
| --- | --- |

(10)

Având în vedere evaluarea pozitivă a Grupului consultativ pentru CEC, continuarea activității acestuia este esențială pentru o punere în aplicare consecventă, coerentă, transparentă și coordonată a prezentei recomandări.

| (11) | Transparența și recunoașterea aptitudinilor și a calificărilor reprezintă una dintre noile priorități, în conformitate cu Raportul comun pentru 2015 al Consiliului și al Comisiei privind punerea în aplicare a Cadrului strategic pentru cooperarea europeană în domeniul educației și formării profesionale (ET 2020). Acest raport subliniază necesitatea dezvoltării în continuare a CEC pentru a consolida transparența și comparabilitatea calificărilor. În ceea ce privește migranții sosiți recent, raportul subliniază totodată faptul că instrumentele existente în materie de transparență ar putea să contribuie la o mai bună înțelegere în Uniune a calificărilor acordate în străinătate și viceversa. |
| --- | --- |

(11)

Transparența și recunoașterea aptitudinilor și a calificărilor reprezintă una dintre noile priorități, în conformitate cu Raportul comun pentru 2015 al Consiliului și al Comisiei privind punerea în aplicare a Cadrului strategic pentru cooperarea europeană în domeniul educației și formării profesionale (ET 2020). Acest raport subliniază necesitatea dezvoltării în continuare a CEC pentru a consolida transparența și comparabilitatea calificărilor. În ceea ce privește migranții sosiți recent, raportul subliniază totodată faptul că instrumentele existente în materie de transparență ar putea să contribuie la o mai bună înțelegere în Uniune a calificărilor acordate în străinătate și viceversa.

| (12) | CEC și cadrele sau sistemele naționale ale calificărilor cu care acesta a fost corelat pot sprijini practicile existente în materie de recunoaștere datorită faptului că asigură un nivel sporit de încredere, înțelegere și comparabilitate a calificărilor. Aceasta poate facilita procesul de recunoaștere în scopuri profesionale și de învățare. Cadrele generale ale calificărilor, precum CEC, ar putea servi drept instrumente de informare pentru practici de recunoaștere, astfel cum se menționează în Recomandarea privind utilizarea cadrelor de calificări pentru recunoașterea calificărilor obținute în străinătate, adoptată în temeiul Convenției privind recunoașterea calificărilor din învățământul superior în regiunea Europei. |
| --- | --- |

(12)

CEC și cadrele sau sistemele naționale ale calificărilor cu care acesta a fost corelat pot sprijini practicile existente în materie de recunoaștere datorită faptului că asigură un nivel sporit de încredere, înțelegere și comparabilitate a calificărilor. Aceasta poate facilita procesul de recunoaștere în scopuri profesionale și de învățare. Cadrele generale ale calificărilor, precum CEC, ar putea servi drept instrumente de informare pentru practici de recunoaștere, astfel cum se menționează în Recomandarea privind utilizarea cadrelor de calificări pentru recunoașterea calificărilor obținute în străinătate, adoptată în temeiul Convenției privind recunoașterea calificărilor din învățământul superior în regiunea Europei.

| (13) | Cadrele și sistemele naționale ale calificărilor variază în timp și de aceea corelarea cu CEC ar trebui să fie revizuită și actualizată ori de câte ori este relevant. |
| --- | --- |

(13)

Cadrele și sistemele naționale ale calificărilor variază în timp și de aceea corelarea cu CEC ar trebui să fie revizuită și actualizată ori de câte ori este relevant.

| (14) | Încrederea în calitatea și în nivelul calificărilor care fac parte din cadrele sau sistemele naționale ale calificărilor corelate cu CEC (denumite în continuare „calificări cu nivel CEC”) este esențială pentru sprijinirea mobilității cursanților și a lucrătorilor în interiorul și în afara frontierelor sectoriale și geografice. Recomandarea Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2008 privind stabilirea Cadrului european al calificărilor pentru învățarea de-a lungul vieții conține principii comune privind asigurarea calității în învățământul superior și în educația și formarea profesională. Aceste principii respectă responsabilitatea statelor membre în ceea ce privește modalitățile de asigurare a calității aplicabile în cazul calificărilor naționale, în conformitate cu principiul subsidiarității. Standardele și orientările pentru asigurarea calității în Spațiul european al învățământului superior și Cadrul european de referință pentru asigurarea calității în educație și formare profesională constituie o bază pentru aceste principii comune. |
| --- | --- |

(14)

Încrederea în calitatea și în nivelul calificărilor care fac parte din cadrele sau sistemele naționale ale calificărilor corelate cu CEC (denumite în continuare „calificări cu nivel CEC”) este esențială pentru sprijinirea mobilității cursanților și a lucrătorilor în interiorul și în afara frontierelor sectoriale și geografice. Recomandarea Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2008 privind stabilirea Cadrului european al calificărilor pentru învățarea de-a lungul vieții conține principii comune privind asigurarea calității în învățământul superior și în educația și formarea profesională. Aceste principii respectă responsabilitatea statelor membre în ceea ce privește modalitățile de asigurare a calității aplicabile în cazul calificărilor naționale, în conformitate cu principiul subsidiarității. Standardele și orientările pentru asigurarea calității în Spațiul european al învățământului superior și Cadrul european de referință pentru asigurarea calității în educație și formare profesională constituie o bază pentru aceste principii comune.

| (15) | Ar putea fi analizată posibilitatea de a crea un registru, în afara domeniului învățământului superior, pentru organismele de monitorizare a sistemelor de asigurare a calității în cazul calificărilor. |
| --- | --- |

(15)

Ar putea fi analizată posibilitatea de a crea un registru, în afara domeniului învățământului superior, pentru organismele de monitorizare a sistemelor de asigurare a calității în cazul calificărilor.

| (16) | Sistemele de credite pot ajuta persoanele să avanseze în procesul de învățare prin facilitarea unor parcursuri de învățare flexibile și a transferului între diferitele niveluri și tipuri de educație și de formare, precum și dincolo de frontierele naționale, permițând cursanților să acumuleze și să transfere diferite rezultate ale învățării dobândite în diferite contexte de învățare, inclusiv învățarea online, nonformală și informală. Abordarea bazată pe rezultatele învățării poate, de asemenea, să faciliteze conceperea, realizarea și evaluarea unor calificări complete sau a unor componente ale calificărilor. |
| --- | --- |

(16)

Sistemele de credite pot ajuta persoanele să avanseze în procesul de învățare prin facilitarea unor parcursuri de învățare flexibile și a transferului între diferitele niveluri și tipuri de educație și de formare, precum și dincolo de frontierele naționale, permițând cursanților să acumuleze și să transfere diferite rezultate ale învățării dobândite în diferite contexte de învățare, inclusiv învățarea online, nonformală și informală. Abordarea bazată pe rezultatele învățării poate, de asemenea, să faciliteze conceperea, realizarea și evaluarea unor calificări complete sau a unor componente ale calificărilor.

| (17) | Sistemele de credite, atât la nivel național cât și european, funcționează în contexte instituționale precum învățământul superior sau educația și formarea profesională. La nivel european, Sistemul european de credite transferabile a fost dezvoltat pentru învățământul superior în Spațiul european al învățământului superior. Pentru educația și formarea profesională, sistemul european de credite pentru educație și formare profesională este în curs de elaborare în conformitate cu Recomandarea Parlamentului European și a Consiliului din 18 iunie 2009 privind stabilirea unui sistem european de credite pentru educație și formare profesională (SECEFP) (2). Ar putea fi promovate legăturile dintre cadrele naționale ale calificărilor și sistemele de credite, acolo unde este cazul. |
| --- | --- |

(17)

Sistemele de credite, atât la nivel național cât și european, funcționează în contexte instituționale precum învățământul superior sau educația și formarea profesională. La nivel european, Sistemul european de credite transferabile a fost dezvoltat pentru învățământul superior în Spațiul european al învățământului superior. Pentru educația și formarea profesională, sistemul european de credite pentru educație și formare profesională este în curs de elaborare în conformitate cu Recomandarea Parlamentului European și a Consiliului din 18 iunie 2009 privind stabilirea unui sistem european de credite pentru educație și formare profesională (SECEFP) (2). Ar putea fi promovate legăturile dintre cadrele naționale ale calificărilor și sistemele de credite, acolo unde este cazul.

| (18) | Deși acquis-ul Uniunii în materie de migrație legală și de azil prevede egalitatea de tratament cu resortisanții statelor membre în ceea ce privește recunoașterea calificărilor, și chiar măsuri de facilitare în cazul beneficiarilor unei protecții internaționale, în conformitate cu Directiva 2011/95/UE a Parlamentului European și a Consiliului (3), problema nivelurilor ridicate de supracalificare și de subocupare persistă în rândul resortisanților țărilor terțe care au absolvit învățământul terțiar. Cooperarea dintre Uniune și țările terțe cu privire la transparența calificărilor poate promova integrarea migranților pe piețele muncii din Uniune. Având în vedere creșterea fluxurilor de migrație către și dinspre Uniune, sunt necesare o mai bună înțelegere și o recunoaștere echitabilă a calificărilor acordate în afara Uniunii. |
| --- | --- |

(18)

Deși acquis-ul Uniunii în materie de migrație legală și de azil prevede egalitatea de tratament cu resortisanții statelor membre în ceea ce privește recunoașterea calificărilor, și chiar măsuri de facilitare în cazul beneficiarilor unei protecții internaționale, în conformitate cu Directiva 2011/95/UE a Parlamentului European și a Consiliului (3), problema nivelurilor ridicate de supracalificare și de subocupare persistă în rândul resortisanților țărilor terțe care au absolvit învățământul terțiar. Cooperarea dintre Uniune și țările terțe cu privire la transparența calificărilor poate promova integrarea migranților pe piețele muncii din Uniune. Având în vedere creșterea fluxurilor de migrație către și dinspre Uniune, sunt necesare o mai bună înțelegere și o recunoaștere echitabilă a calificărilor acordate în afara Uniunii.

| (19) | Principalele caracteristici ale CEC, și anume abordarea sa bazată pe rezultatele învățării, definirea descriptorilor pentru fiecare nivel și stabilirea unor criterii de corelare, astfel cum au fost elaborate de Grupul consultativ pentru CEC, au fost o sursă de inspirație în întreaga lume pentru elaborarea de cadre naționale și regionale ale calificărilor. Un număr tot mai mare de țări și regiuni terțe încearcă să stabilească legături mai strânse între propriul cadru al calificărilor și CEC. |
| --- | --- |

(19)

Principalele caracteristici ale CEC, și anume abordarea sa bazată pe rezultatele învățării, definirea descriptorilor pentru fiecare nivel și stabilirea unor criterii de corelare, astfel cum au fost elaborate de Grupul consultativ pentru CEC, au fost o sursă de inspirație în întreaga lume pentru elaborarea de cadre naționale și regionale ale calificărilor. Un număr tot mai mare de țări și regiuni terțe încearcă să stabilească legături mai strânse între propriul cadru al calificărilor și CEC.

| (20) | Directiva 2005/36/CE a Parlamentului European și a Consiliului (4) prevede că un cadru comun de formare pentru profesiile reglementate poate fi instituit printr-un act delegat al Comisiei, sub forma unui set comun de cunoștințe, aptitudini și competențe. Cadrele comune de formare urmează să se bazeze pe nivelurile din CEC. Trimiterea la nivelurile CEC de calificare nu trebuie să afecteze accesul la piața muncii în cazul în care calificările profesionale au fost recunoscute în conformitate cu Directiva 2005/36/CE. |
| --- | --- |

(20)

Directiva 2005/36/CE a Parlamentului European și a Consiliului (4) prevede că un cadru comun de formare pentru profesiile reglementate poate fi instituit printr-un act delegat al Comisiei, sub forma unui set comun de cunoștințe, aptitudini și competențe. Cadrele comune de formare urmează să se bazeze pe nivelurile din CEC. Trimiterea la nivelurile CEC de calificare nu trebuie să afecteze accesul la piața muncii în cazul în care calificările profesionale au fost recunoscute în conformitate cu Directiva 2005/36/CE.

| (21) | Cadrul calificărilor pentru Spațiul european al învățământului superior prevede descriptori pentru ciclul scurt (care poate fi legat de primul ciclu sau integrat în acesta) și pentru primul, al doilea și al treilea ciclu din învățământul superior. Fiecare descriptor de ciclu prezintă un enunț al realizărilor și al abilităților asociate cu calificările acordate la sfârșitul ciclului respectiv. CEC este compatibil cu Cadrul calificărilor pentru Spațiul european al învățământului superior și cu descriptorii săi de ciclu. Ciclul scurt (care poate fi legat de primul ciclu sau integrat în acesta), primul, al doilea și, respectiv, al treilea ciclu din Cadrul calificărilor pentru Spațiul european al învățământului superior corespund nivelurilor CEC 5-8. |
| --- | --- |

(21)

Cadrul calificărilor pentru Spațiul european al învățământului superior prevede descriptori pentru ciclul scurt (care poate fi legat de primul ciclu sau integrat în acesta) și pentru primul, al doilea și al treilea ciclu din învățământul superior. Fiecare descriptor de ciclu prezintă un enunț al realizărilor și al abilităților asociate cu calificările acordate la sfârșitul ciclului respectiv. CEC este compatibil cu Cadrul calificărilor pentru Spațiul european al învățământului superior și cu descriptorii săi de ciclu. Ciclul scurt (care poate fi legat de primul ciclu sau integrat în acesta), primul, al doilea și, respectiv, al treilea ciclu din Cadrul calificărilor pentru Spațiul european al învățământului superior corespund nivelurilor CEC 5-8.

| (22) | Decizia nr. 2241/2004/CE a Parlamentului European și a Consiliului (5) ajută cetățenii să își prezinte mai bine propriile aptitudini, competențe și calificări. |
| --- | --- |

(22)

Decizia nr. 2241/2004/CE a Parlamentului European și a Consiliului (5) ajută cetățenii să își prezinte mai bine propriile aptitudini, competențe și calificări.

| (23) | Comisia este în curs de elaborare a unei clasificări europene a aptitudinilor, competențelor, calificărilor și ocupațiilor (ESCO). Utilizată opțional, aceasta ar putea contribui la îmbunătățirea legăturii dintre educație și ocuparea forței de muncă. Datele elaborate de statele membre în contextul CEC ar putea servi drept contribuție pentru această clasificare. |
| --- | --- |

(23)

Comisia este în curs de elaborare a unei clasificări europene a aptitudinilor, competențelor, calificărilor și ocupațiilor (ESCO). Utilizată opțional, aceasta ar putea contribui la îmbunătățirea legăturii dintre educație și ocuparea forței de muncă. Datele elaborate de statele membre în contextul CEC ar putea servi drept contribuție pentru această clasificare.

| (24) | Informațiile privind procesul de corelare cu CEC a cadrelor sau sistemelor naționale ale calificărilor și privind calificările cu nivel CEC ar trebui să fie ușor de accesat de către publicul larg. Utilizarea de structuri și formate comune de date ar contribui la atingerea acestui obiectiv. De asemenea, ar facilita înțelegerea și utilizarea informațiilor publicate despre calificări. |
| --- | --- |

(24)

Informațiile privind procesul de corelare cu CEC a cadrelor sau sistemelor naționale ale calificărilor și privind calificările cu nivel CEC ar trebui să fie ușor de accesat de către publicul larg. Utilizarea de structuri și formate comune de date ar contribui la atingerea acestui obiectiv. De asemenea, ar facilita înțelegerea și utilizarea informațiilor publicate despre calificări.

| (25) | Ar trebui să existe coerență, complementaritate și sinergii la nivel național și la nivelul Uniunii între punerea în aplicare a CEC, cadrele sau sistemele naționale ale calificărilor și instrumentele privind transparența și recunoașterea aptitudinilor, competențelor și calificărilor, inclusiv cele pentru asigurarea calității, acumularea și transferul de credite și cele elaborate în cadrul Spațiului european al învățământului superior în scopul transparenței și al recunoașterii aptitudinilor, competențelor și calificărilor. |
| --- | --- |

(25)

Ar trebui să existe coerență, complementaritate și sinergii la nivel național și la nivelul Uniunii între punerea în aplicare a CEC, cadrele sau sistemele naționale ale calificărilor și instrumentele privind transparența și recunoașterea aptitudinilor, competențelor și calificărilor, inclusiv cele pentru asigurarea calității, acumularea și transferul de credite și cele elaborate în cadrul Spațiului european al învățământului superior în scopul transparenței și al recunoașterii aptitudinilor, competențelor și calificărilor.

| (26) | Dezvoltarea CEC ar trebui să aibă loc în deplină coerență cu cooperarea europeană existentă în domeniul educației și formării profesionale, în temeiul cadrului strategic ET 2020 și al viitoarelor cadre strategice europene în acest domeniu. |
| --- | --- |

(26)

Dezvoltarea CEC ar trebui să aibă loc în deplină coerență cu cooperarea europeană existentă în domeniul educației și formării profesionale, în temeiul cadrului strategic ET 2020 și al viitoarelor cadre strategice europene în acest domeniu.

| (27) | Prezenta recomandare nu înlocuiește și nu definește cadre sau sisteme naționale ale calificărilor. CEC nu descrie calificări specifice sau competențe individuale, iar calificările specifice ar trebui corelate prin încadrarea la nivelul corespunzător din CEC pe baza sistemelor naționale de calificări relevante. |
| --- | --- |

(27)

Prezenta recomandare nu înlocuiește și nu definește cadre sau sisteme naționale ale calificărilor. CEC nu descrie calificări specifice sau competențe individuale, iar calificările specifice ar trebui corelate prin încadrarea la nivelul corespunzător din CEC pe baza sistemelor naționale de calificări relevante.

| (28) | Prezenta recomandare consolidează CEC în calitatea sa de cadru comun de referință cu opt niveluri, exprimate ca rezultate ale învățării, care servește drept instrument de corespondență între diferitele cadre sau sisteme și niveluri ale calificărilor. |
| --- | --- |

(28)

Prezenta recomandare consolidează CEC în calitatea sa de cadru comun de referință cu opt niveluri, exprimate ca rezultate ale învățării, care servește drept instrument de corespondență între diferitele cadre sau sisteme și niveluri ale calificărilor.

| (29) | Având în vedere caracterul său neobligatoriu, prezenta recomandare respectă principiile subsidiarității și proporționalității prin susținerea și completarea acțiunilor statelor membre, facilitând cooperarea viitoare între acestea în vederea îmbunătățirii transparenței, a comparabilității și a transferabilității calificărilor cetățenilor. Recomandarea ar trebui pusă în aplicare în conformitate cu dreptul național și practica națională, |
| --- | --- |

(29)

Având în vedere caracterul său neobligatoriu, prezenta recomandare respectă principiile subsidiarității și proporționalității prin susținerea și completarea acțiunilor statelor membre, facilitând cooperarea viitoare între acestea în vederea îmbunătățirii transparenței, a comparabilității și a transferabilității calificărilor cetățenilor. Recomandarea ar trebui pusă în aplicare în conformitate cu dreptul național și practica națională,

RECOMANDĂ STATELOR MEMBRE CA, ȚINÂND SEAMA DE CIRCUMSTANȚELE NAȚIONALE:

| 1. | Să utilizeze CEC pentru a corela cadrele sau sistemele naționale ale calificărilor și a compara toate tipurile și nivelurile calificărilor din Uniune care fac parte din cadrele sau sistemele naționale, în special prin corelarea propriilor niveluri ale calificărilor cu nivelurile CEC prevăzute în anexa II și prin utilizarea criteriilor prevăzute în anexa III. |
| --- | --- |

1.

Să utilizeze CEC pentru a corela cadrele sau sistemele naționale ale calificărilor și a compara toate tipurile și nivelurile calificărilor din Uniune care fac parte din cadrele sau sistemele naționale, în special prin corelarea propriilor niveluri ale calificărilor cu nivelurile CEC prevăzute în anexa II și prin utilizarea criteriilor prevăzute în anexa III.

| 2. | Să revizuiască și să actualizeze, acolo unde este relevant, corelarea nivelurilor din cadrele sau sistemele naționale ale calificărilor cu nivelurile CEC prevăzute în anexa II, utilizând criteriile prevăzute în anexa III și ținând seama în mod corespunzător de contextul național. |
| --- | --- |

2.

Să revizuiască și să actualizeze, acolo unde este relevant, corelarea nivelurilor din cadrele sau sistemele naționale ale calificărilor cu nivelurile CEC prevăzute în anexa II, utilizând criteriile prevăzute în anexa III și ținând seama în mod corespunzător de contextul național.

| 3. | Să asigure, în cazul calificărilor cu nivel CEC, respectarea principiilor comune de asigurare a calității prevăzute în anexa IV, fără a aduce atingere principiilor naționale de asigurare a calității aplicabile în cazul calificărilor naționale. |
| --- | --- |

3.

Să asigure, în cazul calificărilor cu nivel CEC, respectarea principiilor comune de asigurare a calității prevăzute în anexa IV, fără a aduce atingere principiilor naționale de asigurare a calității aplicabile în cazul calificărilor naționale.

| 4. | După caz, să promoveze legături între sistemele de credite și cadrele sau sistemele naționale ale calificărilor, ținând seama de principiile comune aplicabile sistemelor de credite prevăzute în anexa V și fără a aduce atingere deciziilor naționale privind: (i) utilizarea sistemelor de credite; și (ii) raportarea acestora la cadrele sau sistemele naționale ale calificărilor. Aceste principii comune nu vor conduce la o recunoaștere automată a calificărilor. |
| --- | --- |

4.

După caz, să promoveze legături între sistemele de credite și cadrele sau sistemele naționale ale calificărilor, ținând seama de principiile comune aplicabile sistemelor de credite prevăzute în anexa V și fără a aduce atingere deciziilor naționale privind: (i) utilizarea sistemelor de credite; și (ii) raportarea acestora la cadrele sau sistemele naționale ale calificărilor. Aceste principii comune nu vor conduce la o recunoaștere automată a calificărilor.

| 5. | După caz, să ia măsuri astfel încât toate documentele nou eliberate de către autoritățile competente privind diferite calificări (de exemplu, certificate, diplome, suplimente la certificate, suplimente la diplome) și/sau toate registrele calificărilor să conțină o trimitere clară la nivelul CEC corespunzător. |
| --- | --- |

5.

După caz, să ia măsuri astfel încât toate documentele nou eliberate de către autoritățile competente privind diferite calificări (de exemplu, certificate, diplome, suplimente la certificate, suplimente la diplome) și/sau toate registrele calificărilor să conțină o trimitere clară la nivelul CEC corespunzător.

| 6. | Să pună la dispoziția publicului, la nivel național și la nivelul Uniunii, rezultatele procesului de corelare și, acolo unde este posibil, să se asigure că informațiile referitoare la calificări și la rezultatele învățării aferente acestora sunt accesibile și sunt publicate, utilizând câmpurile de date în conformitate cu anexa VI. |
| --- | --- |

6.

Să pună la dispoziția publicului, la nivel național și la nivelul Uniunii, rezultatele procesului de corelare și, acolo unde este posibil, să se asigure că informațiile referitoare la calificări și la rezultatele învățării aferente acestora sunt accesibile și sunt publicate, utilizând câmpurile de date în conformitate cu anexa VI.

| 7. | Să încurajeze utilizarea CEC de către partenerii sociali, serviciile publice de ocupare a forței de muncă, furnizorii de servicii educaționale, organismele de asigurare a calității și autoritățile publice, pentru a facilita compararea calificărilor și transparența rezultatelor învățării. |
| --- | --- |

7.

Să încurajeze utilizarea CEC de către partenerii sociali, serviciile publice de ocupare a forței de muncă, furnizorii de servicii educaționale, organismele de asigurare a calității și autoritățile publice, pentru a facilita compararea calificărilor și transparența rezultatelor învățării.

| 8. | Să asigure continuarea și coordonarea sarcinilor îndeplinite de centrele naționale de coordonare pentru CEC. Principalele sarcini ale centrelor naționale de coordonare pentru CEC sunt de a sprijini autoritățile naționale în corelarea cu CEC a cadrelor sau sistemelor naționale ale calificărilor și de a aduce CEC mai aproape de oameni și de organizații, |
| --- | --- |

8.

Să asigure continuarea și coordonarea sarcinilor îndeplinite de centrele naționale de coordonare pentru CEC. Principalele sarcini ale centrelor naționale de coordonare pentru CEC sunt de a sprijini autoritățile naționale în corelarea cu CEC a cadrelor sau sistemelor naționale ale calificărilor și de a aduce CEC mai aproape de oameni și de organizații,

RECOMANDĂ COMISIEI CA, ÎN COOPERARE CU STATELE MEMBRE ȘI CU PĂRȚILE INTERESATE DIN CADRUL GRUPULUI CONSULTATIV PENTRU CEC:

| 9. | Să sprijine continuarea punerii în aplicare a CEC într-un mod consecvent în toate statele membre, prin compararea și dezbaterea metodologiilor utilizate pentru armonizarea calificărilor în cadrele sau sistemele naționale ale calificărilor, ținând seama în mod corespunzător de contextele naționale. |
| --- | --- |

9.

Să sprijine continuarea punerii în aplicare a CEC într-un mod consecvent în toate statele membre, prin compararea și dezbaterea metodologiilor utilizate pentru armonizarea calificărilor în cadrele sau sistemele naționale ale calificărilor, ținând seama în mod corespunzător de contextele naționale.

| 10. | Ținând seama în mod corespunzător de contextele naționale, să sprijine elaborarea de metodologii pentru descrierea, utilizarea și aplicarea rezultatelor învățării în vederea sporirii transparenței, a inteligibilității și a comparabilității calificărilor. |
| --- | --- |

10.

Ținând seama în mod corespunzător de contextele naționale, să sprijine elaborarea de metodologii pentru descrierea, utilizarea și aplicarea rezultatelor învățării în vederea sporirii transparenței, a inteligibilității și a comparabilității calificărilor.

| 11. | Să sprijine instituirea în mod voluntar a unor proceduri de armonizare a calificărilor internaționale prin intermediul cadrelor sau sistemelor naționale ale calificărilor și prin intermediul schimbului de informații și al consultărilor între statele membre cu privire la aceste proceduri, în vederea asigurării coerenței. |
| --- | --- |

11.

Să sprijine instituirea în mod voluntar a unor proceduri de armonizare a calificărilor internaționale prin intermediul cadrelor sau sistemelor naționale ale calificărilor și prin intermediul schimbului de informații și al consultărilor între statele membre cu privire la aceste proceduri, în vederea asigurării coerenței.

| 12. | Să elaboreze orientări pentru comunicarea cu privire la CEC, în special la modul de prezentare a nivelurilor CEC pe certificatele, diplomele și suplimentele nou eliberate și/sau în registrele calificărilor, în conformitate cu sistemele și reglementările naționale în materie de certificate și diplome. |
| --- | --- |

12.

Să elaboreze orientări pentru comunicarea cu privire la CEC, în special la modul de prezentare a nivelurilor CEC pe certificatele, diplomele și suplimentele nou eliberate și/sau în registrele calificărilor, în conformitate cu sistemele și reglementările naționale în materie de certificate și diplome.

| 13. | Să analizeze posibilitățile de elaborare și aplicare a unor criterii și proceduri care să permită, în conformitate cu acordurile internaționale, compararea cu CEC a cadrelor naționale și regionale ale calificărilor din țări terțe. |
| --- | --- |

13.

Să analizeze posibilitățile de elaborare și aplicare a unor criterii și proceduri care să permită, în conformitate cu acordurile internaționale, compararea cu CEC a cadrelor naționale și regionale ale calificărilor din țări terțe.

| 14. | Să instituie activități de învățare reciprocă și schimburi de bune practici între statele membre și, după caz, să faciliteze consilierea reciprocă la cererea statelor membre. |
| --- | --- |

14.

Să instituie activități de învățare reciprocă și schimburi de bune practici între statele membre și, după caz, să faciliteze consilierea reciprocă la cererea statelor membre.

RECOMANDĂ COMISIEI:

| 15. | Să se asigure că punerea în aplicare a prezentei recomandări este sprijinită prin acțiuni finanțate din programele relevante ale Uniunii. |
| --- | --- |

15.

Să se asigure că punerea în aplicare a prezentei recomandări este sprijinită prin acțiuni finanțate din programele relevante ale Uniunii.

| 16. | Să asigure o guvernanță eficace a punerii în aplicare a CEC prin menținerea și sprijinirea pe deplin a Grupului consultativ pentru CEC, instituit în 2009, compus din reprezentanți ai statelor membre și ai altor țări participante, ai partenerilor sociali și ai altor părți interesate, după caz. Grupul consultativ pentru CEC ar trebui să asigure coerența globală și să promoveze transparența și încrederea în procesul de corelare a cadrelor sau sistemelor naționale ale calificărilor cu CEC. |
| --- | --- |

16.

Să asigure o guvernanță eficace a punerii în aplicare a CEC prin menținerea și sprijinirea pe deplin a Grupului consultativ pentru CEC, instituit în 2009, compus din reprezentanți ai statelor membre și ai altor țări participante, ai partenerilor sociali și ai altor părți interesate, după caz. Grupul consultativ pentru CEC ar trebui să asigure coerența globală și să promoveze transparența și încrederea în procesul de corelare a cadrelor sau sistemelor naționale ale calificărilor cu CEC.

| 17. | Să raporteze cu privire la progresele înregistrate în urma adoptării prezentei recomandări, după caz, referitor la cadrele relevante ale politicilor în materie de educație, formare și ocuparea forței de muncă. |
| --- | --- |

17.

Să raporteze cu privire la progresele înregistrate în urma adoptării prezentei recomandări, după caz, referitor la cadrele relevante ale politicilor în materie de educație, formare și ocuparea forței de muncă.

| 18. | Să examineze și să evalueze, în cooperare cu statele membre și după consultarea părților interesate, măsurile luate ca urmare a prezentei recomandări și, până în 2022, să prezinte un raport Consiliului privind experiența acumulată și implicațiile pentru viitor, incluzând, dacă este necesar, o eventuală analiză și revizuire a prezentei recomandări. |
| --- | --- |

18.

Să examineze și să evalueze, în cooperare cu statele membre și după consultarea părților interesate, măsurile luate ca urmare a prezentei recomandări și, până în 2022, să prezinte un raport Consiliului privind experiența acumulată și implicațiile pentru viitor, incluzând, dacă este necesar, o eventuală analiză și revizuire a prezentei recomandări.

Recomandarea Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2008 privind stabilirea Cadrului european al calificărilor pentru învățarea de-a lungul vieții se abrogă.

Adoptată la Bruxelles, 22 mai 2017.

Pentru Consiliu

Președintele

E. BARTOLO

---

(1)  JO C 111, 6.5.2008, p. 1.

1

(2)  JO C 155, 8.7.2009, p. 11.

2

(3)  Directiva 2011/95/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 decembrie 2011 privind standardele referitoare la condițiile pe care trebuie să le îndeplinească resortisanții țărilor terțe sau apatrizii pentru a putea beneficia de protecție internațională, la un statut uniform pentru refugiați sau pentru persoanele eligibile pentru obținerea de protecție subsidiară și la conținutul protecției acordate (JO L 337, 20.12.2011, p. 9).

3

(4)  Directiva 2005/36/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 septembrie 2005 privind recunoașterea calificărilor profesionale (JO L 255, 30.9.2005, p. 22).

4

(5)  Decizia nr. 2241/2004/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 decembrie 2004 de instituire a unui cadru comunitar unic pentru transparența calificărilor și competențelor (Europass) (JO L 390, 31.12.2004, p. 6).

5

---

ANEXA I

Definiții

În sensul prezentei recomandări, se aplică următoarele definiții:

| (a) | „calificare” înseamnă un rezultat formal al unui proces de evaluare și validare, obținut în momentul în care o autoritate competentă stabilește că o persoană a dobândit rezultate ale învățării corespunzătoare unor standarde date; |
| --- | --- |

(a)

„calificare” înseamnă un rezultat formal al unui proces de evaluare și validare, obținut în momentul în care o autoritate competentă stabilește că o persoană a dobândit rezultate ale învățării corespunzătoare unor standarde date;

| (b) | „sistem național al calificărilor” înseamnă toate aspectele activității unui stat membru legate de recunoașterea învățării și a altor mecanisme care asigură legătura educației și a formării cu piața muncii și cu societatea civilă. Acesta include dezvoltarea și punerea în aplicare a acordurilor și a proceselor instituționale legate de asigurarea calității, de evaluare și de acordarea calificărilor. Un sistem național al calificărilor poate fi format din mai multe subsisteme și poate include un cadru național al calificărilor; |
| --- | --- |

(b)

„sistem național al calificărilor” înseamnă toate aspectele activității unui stat membru legate de recunoașterea învățării și a altor mecanisme care asigură legătura educației și a formării cu piața muncii și cu societatea civilă. Acesta include dezvoltarea și punerea în aplicare a acordurilor și a proceselor instituționale legate de asigurarea calității, de evaluare și de acordarea calificărilor. Un sistem național al calificărilor poate fi format din mai multe subsisteme și poate include un cadru național al calificărilor;

| (c) | „cadru național al calificărilor” înseamnă un instrument pentru clasificarea calificărilor în conformitate cu un set de criterii care corespund unor niveluri specifice de învățare atinse, al cărui scop este integrarea și coordonarea subsistemelor naționale ale calificărilor și îmbunătățirea transparenței, accesului, progresului și calității calificărilor în raport cu piața muncii și cu societatea civilă; |
| --- | --- |

(c)

„cadru național al calificărilor” înseamnă un instrument pentru clasificarea calificărilor în conformitate cu un set de criterii care corespund unor niveluri specifice de învățare atinse, al cărui scop este integrarea și coordonarea subsistemelor naționale ale calificărilor și îmbunătățirea transparenței, accesului, progresului și calității calificărilor în raport cu piața muncii și cu societatea civilă;

| (d) | „calificare internațională” înseamnă o calificare acordată de un organism internațional legal constituit (asociație, organizație, sector sau companie) sau de un organism național acționând în numele unui organism internațional, care este utilizată în cel puțin două țări și care include rezultate ale învățării evaluate prin trimitere la standarde stabilite de un organism internațional; |
| --- | --- |

(d)

„calificare internațională” înseamnă o calificare acordată de un organism internațional legal constituit (asociație, organizație, sector sau companie) sau de un organism național acționând în numele unui organism internațional, care este utilizată în cel puțin două țări și care include rezultate ale învățării evaluate prin trimitere la standarde stabilite de un organism internațional;

| (e) | „rezultatele învățării” înseamnă enunțuri care se referă la ceea ce cunoaște, înțelege și este capabil să facă un cursant la terminarea unui proces de învățare și care sunt definite sub formă de cunoștințe, aptitudini, responsabilitate și autonomie; |
| --- | --- |

(e)

„rezultatele învățării” înseamnă enunțuri care se referă la ceea ce cunoaște, înțelege și este capabil să facă un cursant la terminarea unui proces de învățare și care sunt definite sub formă de cunoștințe, aptitudini, responsabilitate și autonomie;

| (f) | „cunoștințe” înseamnă rezultatul asimilării de informații prin învățare. Cunoștințele reprezintă ansamblul de fapte, principii, teorii și practici legate de un anumit domeniu de muncă sau de studiu. În contextul CEC, cunoștințele sunt descrise ca fiind teoretice și/sau faptice; |
| --- | --- |

(f)

„cunoștințe” înseamnă rezultatul asimilării de informații prin învățare. Cunoștințele reprezintă ansamblul de fapte, principii, teorii și practici legate de un anumit domeniu de muncă sau de studiu. În contextul CEC, cunoștințele sunt descrise ca fiind teoretice și/sau faptice;

| (g) | „aptitudine” înseamnă capacitatea de a aplica cunoștințe și de a utiliza know-how pentru a duce la îndeplinire sarcini și a rezolva probleme. În contextul CEC, aptitudinile sunt descrise ca fiind cognitive (implicând utilizarea gândirii logice, intuitive și creative) sau practice (implicând dexteritate manuală și utilizarea de metode, materiale, unelte și instrumente); |
| --- | --- |

(g)

„aptitudine” înseamnă capacitatea de a aplica cunoștințe și de a utiliza know-how pentru a duce la îndeplinire sarcini și a rezolva probleme. În contextul CEC, aptitudinile sunt descrise ca fiind cognitive (implicând utilizarea gândirii logice, intuitive și creative) sau practice (implicând dexteritate manuală și utilizarea de metode, materiale, unelte și instrumente);

| (h) | „responsabilitate și autonomie” înseamnă capacitatea cursantului de a aplica în mod autonom și responsabil cunoștințele și aptitudinile sale; |
| --- | --- |

(h)

„responsabilitate și autonomie” înseamnă capacitatea cursantului de a aplica în mod autonom și responsabil cunoștințele și aptitudinile sale;

| (i) | „competență” înseamnă capacitatea dovedită de a utiliza cunoștințe, aptitudini și abilități personale, sociale și/sau metodologice în situații de muncă sau de studiu și pentru dezvoltarea profesională și personală; |
| --- | --- |

(i)

„competență” înseamnă capacitatea dovedită de a utiliza cunoștințe, aptitudini și abilități personale, sociale și/sau metodologice în situații de muncă sau de studiu și pentru dezvoltarea profesională și personală;

| (j) | „validarea învățării nonformale și informale” înseamnă procesul de confirmare de către o autoritate competentă a faptului că o persoană a dobândit, în contexte de învățare nonformală și informală, rezultate ale învățării măsurate prin raportarea la un standard relevant, proces care constă în următoarele patru etape distincte: identificarea, prin dialog, a experiențelor specifice ale unei persoane, documentarea pentru a face vizibile experiențele persoanei, o evaluare formală a acestor experiențe și o certificare a rezultatelor evaluării, care poate conduce la o calificare parțială sau completă; |
| --- | --- |

(j)

„validarea învățării nonformale și informale” înseamnă procesul de confirmare de către o autoritate competentă a faptului că o persoană a dobândit, în contexte de învățare nonformală și informală, rezultate ale învățării măsurate prin raportarea la un standard relevant, proces care constă în următoarele patru etape distincte: identificarea, prin dialog, a experiențelor specifice ale unei persoane, documentarea pentru a face vizibile experiențele persoanei, o evaluare formală a acestor experiențe și o certificare a rezultatelor evaluării, care poate conduce la o calificare parțială sau completă;

| (k) | „recunoașterea formală a rezultatelor învățării” înseamnă procesul în baza căruia o autoritate competentă acordă un statut oficial rezultatelor învățării dobândite, în vederea unor studii suplimentare sau a încadrării în muncă, prin: (i) acordarea de calificări (certificate, diplome sau titluri); (ii) validarea învățării nonformale și informale; (iii) acordarea de echivalențe, de credite sau de derogări; |
| --- | --- |

(k)

„recunoașterea formală a rezultatelor învățării” înseamnă procesul în baza căruia o autoritate competentă acordă un statut oficial rezultatelor învățării dobândite, în vederea unor studii suplimentare sau a încadrării în muncă, prin: (i) acordarea de calificări (certificate, diplome sau titluri); (ii) validarea învățării nonformale și informale; (iii) acordarea de echivalențe, de credite sau de derogări;

| (l) | „credit” înseamnă confirmarea faptului că o parte a unei calificări, constând într-un set coerent de rezultate ale învățării, a fost evaluată și validată de o autoritate competentă în conformitate cu un standard convenit; creditul este acordat de autoritățile competente atunci când o persoană a obținut rezultatele definite ale învățării, dovedite prin evaluări corespunzătoare, și poate fi exprimat ca o valoare cantitativă (de exemplu, credite sau puncte de credit) care indică estimarea volumului de muncă de care o persoană are nevoie în mod obișnuit pentru a obține respectivele rezultate ale învățării; |
| --- | --- |

(l)

„credit” înseamnă confirmarea faptului că o parte a unei calificări, constând într-un set coerent de rezultate ale învățării, a fost evaluată și validată de o autoritate competentă în conformitate cu un standard convenit; creditul este acordat de autoritățile competente atunci când o persoană a obținut rezultatele definite ale învățării, dovedite prin evaluări corespunzătoare, și poate fi exprimat ca o valoare cantitativă (de exemplu, credite sau puncte de credit) care indică estimarea volumului de muncă de care o persoană are nevoie în mod obișnuit pentru a obține respectivele rezultate ale învățării;

| (m) | „sisteme de credite” înseamnă un instrument transparent de facilitare a recunoașterii unuia sau mai multor credite. Aceste sisteme pot cuprinde, printre altele, echivalențe, derogări, unități/module care pot fi acumulate și transferate, o autonomie a furnizorilor care pot individualiza parcursurile de învățare, precum și validarea învățării nonformale și informale; |
| --- | --- |

(m)

„sisteme de credite” înseamnă un instrument transparent de facilitare a recunoașterii unuia sau mai multor credite. Aceste sisteme pot cuprinde, printre altele, echivalențe, derogări, unități/module care pot fi acumulate și transferate, o autonomie a furnizorilor care pot individualiza parcursurile de învățare, precum și validarea învățării nonformale și informale;

| (n) | „transfer de credite” înseamnă procesul care le permite persoanelor care au acumulat credite într-un anumit context să le valorizeze și să le recunoască într-un alt context. |
| --- | --- |

(n)

„transfer de credite” înseamnă procesul care le permite persoanelor care au acumulat credite într-un anumit context să le valorizeze și să le recunoască într-un alt context.

---

ANEXA II

Descriptori de definire a nivelurilor Cadrului european al calificărilor (CEC)

| Fiecare dintre cele 8 niveluri este definit de un set de descriptori care indică rezultatele învățării relevante pentru calificările de la nivelul respectiv în orice sistem de calificări. |
| --- |
| | Cunoștințe | Aptitudini | Responsabilitate și autonomie |
| | În contextul CEC, cunoștințele sunt descrise ca fiind teoretice și/sau faptice. | În contextul CEC, aptitudinile sunt descrise ca fiind cognitive (implicând utilizarea gândirii logice, intuitive și creative) și practice (implicând dexteritate manuală și utilizarea de metode, materiale, unelte și instrumente). | În contextul CEC, responsabilitatea și autonomia sunt descrise ca fiind capacitatea cursantului de a aplica cunoștințele și aptitudinile sale într-un mod autonom și responsabil |
| Nivelul 1
  Rezultatele învățării corespunzătoare nivelului 1 sunt: | Cunoștințe generale de bază | Aptitudini de bază necesare pentru a executa sarcini simple | Munca sau studiul sub supraveghere directă într-un context structurat |
| Nivelul 2
  Rezultatele învățării corespunzătoare nivelului 2 sunt: | Cunoștințe faptice de bază într-un domeniu de muncă sau de studiu | Aptitudini cognitive și practice de bază, necesare pentru utilizarea informațiilor relevante în scopul executării sarcinilor și al rezolvării problemelor de rutină prin utilizarea unor reguli și instrumente simple | Munca sau studiul sub supraveghere, cu un anumit grad de autonomie |
| Nivelul 3
  Rezultatele învățării corespunzătoare nivelului 3 sunt: | Cunoștințe faptice, cunoașterea unor principii, procese și concepte generale dintr-un domeniu de muncă sau de studiu | O gamă de aptitudini cognitive și practice necesare pentru executarea sarcinilor și rezolvarea problemelor prin selectarea și aplicarea de metode, instrumente, materiale și informații de bază | Asumarea responsabilității pentru executarea sarcinilor într-un domeniu de muncă sau de studiu
  Adaptarea propriului comportament la circumstanțe, pentru rezolvarea problemelor |
| Nivelul 4
  Rezultatele învățării corespunzătoare nivelului 4 sunt: | Cunoștințe faptice și teoretice în contexte largi, în cadrul unui domeniu de muncă sau de studiu | O gamă de aptitudini cognitive și practice necesare pentru găsirea de soluții la probleme specifice, într-un domeniu de muncă sau de studiu | Autogestionare în cadrul liniilor directoare aferente unor contexte de muncă sau de studiu în general previzibile, dar care se pot schimba
  Supravegherea activității de rutină a altor persoane, preluând o anumită responsabilitate pentru evaluarea și îmbunătățirea activităților de muncă sau de studiu |
| Nivelul 5 (*1)

  Rezultatele învățării corespunzătoare nivelului 5 sunt: | Cunoștințe faptice și teoretice cuprinzătoare, specializate, într-un domeniu de muncă sau de studiu și conștientizarea limitelor cunoștințelor respective | O gamă amplă de aptitudini cognitive și practice necesare pentru conceperea de soluții creative la probleme abstracte | Gestionare și supraveghere în situații de muncă sau de studiu în care schimbările sunt imprevizibile
  Revizuirea și dezvoltarea performanțelor proprii și ale altora |
| Nivelul 6 (*2)

  Rezultatele învățării corespunzătoare nivelului 6 sunt: | Cunoștințe avansate într-un domeniu de muncă sau de studiu, care implică înțelegerea critică a teoriilor și principiilor | Aptitudini avansate, care denotă control și inovare, necesare pentru a rezolva probleme complexe și imprevizibile într-un domeniu de muncă sau de studiu specializat | Gestionarea de activități sau proiecte tehnice sau profesionale complexe, prin asumarea responsabilității pentru luarea deciziilor în situații de muncă sau de studiu imprevizibile
  Asumarea responsabilității pentru gestionarea dezvoltării profesionale a indivizilor și a grupurilor |
| Nivelul 7 (*3)

  Rezultatele învățării corespunzătoare nivelului 7 sunt: | Cunoștințe foarte specializate, unele dintre ele situându-se în avangarda nivelului de cunoștințe dintr-un domeniu de muncă sau de studiu, ca bază a unei gândiri și/sau cercetări originale
  Conștientizare critică a cunoștințelor dintr-un domeniu și a cunoștințelor aflate la granița dintre diferite domenii | Aptitudini de specialitate pentru rezolvarea problemelor în materie de cercetare și/sau inovare, pentru dezvoltarea de noi cunoștințe și proceduri și pentru integrarea cunoștințelor din diferite domenii | Gestionarea și transformarea situațiilor de muncă sau de studiu care sunt complexe, imprevizibile și necesită noi abordări strategice
  Asumarea responsabilității pentru a contribui la cunoștințele și practicile profesionale și/sau pentru revizuirea performanței strategice a echipelor |
| Nivelul 8 (*4)

  Rezultatele învățării corespunzătoare nivelului 8 sunt: | Cunoștințe la cel mai avansat nivel dintr-un domeniu de muncă sau de studiu sau aflate la granița dintre diferite domenii | Aptitudinile și tehnicile cele mai avansate și specializate, inclusiv abilitatea de sinteză și evaluare, necesară pentru rezolvarea problemelor critice de cercetare și/sau inovare și pentru extinderea și redefinirea cunoștințelor sau a practicilor profesionale existente | Demonstrarea unui nivel ridicat de autoritate, de inovare, de autonomie, de integritate științifică și profesională, precum și a unui angajament susținut pentru dezvoltarea de noi idei sau procese aflate în avangarda unor situații de muncă sau de studiu, inclusiv în materie de cercetare |
| Cadrul calificărilor pentru Spațiul european al învățământului superior prevede descriptori pentru cele trei cicluri de învățământ convenite de miniștrii responsabili pentru învățământul superior cu ocazia reuniunii de la Bergen din mai 2005, în cadrul procesului Bologna. Fiecare descriptor de ciclu prezintă un enunț generic al așteptărilor tipice cu privire la realizările și abilitățile asociate cu calificările care reprezintă sfârșitul ciclului respectiv. |

Fiecare dintre cele 8 niveluri este definit de un set de descriptori care indică rezultatele învățării relevante pentru calificările de la nivelul respectiv în orice sistem de calificări.

Cunoștințe

Aptitudini

Responsabilitate și autonomie

În contextul CEC, cunoștințele sunt descrise ca fiind teoretice și/sau faptice.

În contextul CEC, aptitudinile sunt descrise ca fiind cognitive (implicând utilizarea gândirii logice, intuitive și creative) și practice (implicând dexteritate manuală și utilizarea de metode, materiale, unelte și instrumente).

În contextul CEC, responsabilitatea și autonomia sunt descrise ca fiind capacitatea cursantului de a aplica cunoștințele și aptitudinile sale într-un mod autonom și responsabil

Nivelul 1

Rezultatele învățării corespunzătoare nivelului 1 sunt:

Cunoștințe generale de bază

Aptitudini de bază necesare pentru a executa sarcini simple

Munca sau studiul sub supraveghere directă într-un context structurat

Nivelul 2

Rezultatele învățării corespunzătoare nivelului 2 sunt:

Cunoștințe faptice de bază într-un domeniu de muncă sau de studiu

Aptitudini cognitive și practice de bază, necesare pentru utilizarea informațiilor relevante în scopul executării sarcinilor și al rezolvării problemelor de rutină prin utilizarea unor reguli și instrumente simple

Munca sau studiul sub supraveghere, cu un anumit grad de autonomie

Nivelul 3

Rezultatele învățării corespunzătoare nivelului 3 sunt:

Cunoștințe faptice, cunoașterea unor principii, procese și concepte generale dintr-un domeniu de muncă sau de studiu

O gamă de aptitudini cognitive și practice necesare pentru executarea sarcinilor și rezolvarea problemelor prin selectarea și aplicarea de metode, instrumente, materiale și informații de bază

Asumarea responsabilității pentru executarea sarcinilor într-un domeniu de muncă sau de studiu

Adaptarea propriului comportament la circumstanțe, pentru rezolvarea problemelor

Nivelul 4

Rezultatele învățării corespunzătoare nivelului 4 sunt:

Cunoștințe faptice și teoretice în contexte largi, în cadrul unui domeniu de muncă sau de studiu

O gamă de aptitudini cognitive și practice necesare pentru găsirea de soluții la probleme specifice, într-un domeniu de muncă sau de studiu

Autogestionare în cadrul liniilor directoare aferente unor contexte de muncă sau de studiu în general previzibile, dar care se pot schimba

Supravegherea activității de rutină a altor persoane, preluând o anumită responsabilitate pentru evaluarea și îmbunătățirea activităților de muncă sau de studiu

Nivelul 5 (*1)

Rezultatele învățării corespunzătoare nivelului 5 sunt:

Cunoștințe faptice și teoretice cuprinzătoare, specializate, într-un domeniu de muncă sau de studiu și conștientizarea limitelor cunoștințelor respective

O gamă amplă de aptitudini cognitive și practice necesare pentru conceperea de soluții creative la probleme abstracte

Gestionare și supraveghere în situații de muncă sau de studiu în care schimbările sunt imprevizibile

Revizuirea și dezvoltarea performanțelor proprii și ale altora

Nivelul 6 (*2)

Rezultatele învățării corespunzătoare nivelului 6 sunt:

Cunoștințe avansate într-un domeniu de muncă sau de studiu, care implică înțelegerea critică a teoriilor și principiilor

Aptitudini avansate, care denotă control și inovare, necesare pentru a rezolva probleme complexe și imprevizibile într-un domeniu de muncă sau de studiu specializat

Gestionarea de activități sau proiecte tehnice sau profesionale complexe, prin asumarea responsabilității pentru luarea deciziilor în situații de muncă sau de studiu imprevizibile

Asumarea responsabilității pentru gestionarea dezvoltării profesionale a indivizilor și a grupurilor

Nivelul 7 (*3)

Rezultatele învățării corespunzătoare nivelului 7 sunt:

Cunoștințe foarte specializate, unele dintre ele situându-se în avangarda nivelului de cunoștințe dintr-un domeniu de muncă sau de studiu, ca bază a unei gândiri și/sau cercetări originale

Conștientizare critică a cunoștințelor dintr-un domeniu și a cunoștințelor aflate la granița dintre diferite domenii

Aptitudini de specialitate pentru rezolvarea problemelor în materie de cercetare și/sau inovare, pentru dezvoltarea de noi cunoștințe și proceduri și pentru integrarea cunoștințelor din diferite domenii

Gestionarea și transformarea situațiilor de muncă sau de studiu care sunt complexe, imprevizibile și necesită noi abordări strategice

Asumarea responsabilității pentru a contribui la cunoștințele și practicile profesionale și/sau pentru revizuirea performanței strategice a echipelor

Nivelul 8 (*4)

Rezultatele învățării corespunzătoare nivelului 8 sunt:

Cunoștințe la cel mai avansat nivel dintr-un domeniu de muncă sau de studiu sau aflate la granița dintre diferite domenii

Aptitudinile și tehnicile cele mai avansate și specializate, inclusiv abilitatea de sinteză și evaluare, necesară pentru rezolvarea problemelor critice de cercetare și/sau inovare și pentru extinderea și redefinirea cunoștințelor sau a practicilor profesionale existente

Demonstrarea unui nivel ridicat de autoritate, de inovare, de autonomie, de integritate științifică și profesională, precum și a unui angajament susținut pentru dezvoltarea de noi idei sau procese aflate în avangarda unor situații de muncă sau de studiu, inclusiv în materie de cercetare

Cadrul calificărilor pentru Spațiul european al învățământului superior prevede descriptori pentru cele trei cicluri de învățământ convenite de miniștrii responsabili pentru învățământul superior cu ocazia reuniunii de la Bergen din mai 2005, în cadrul procesului Bologna. Fiecare descriptor de ciclu prezintă un enunț generic al așteptărilor tipice cu privire la realizările și abilitățile asociate cu calificările care reprezintă sfârșitul ciclului respectiv.

---

(*1)  Descriptorul pentru ciclul scurt (care poate fi integrat în primul ciclu sau legat de acesta) elaborat de Inițiativa comună pentru calitate în cadrul procesului Bologna corespunde rezultatelor învățării pentru nivelul 5 al CEC.

(*2)  Descriptorul pentru primul ciclu corespunde rezultatelor învățării pentru nivelul 6 al CEC.

(*3)  Descriptorul pentru al doilea ciclu corespunde rezultatelor învățării pentru nivelul 7 al CEC.

(*4)  Descriptorul pentru al treilea ciclu corespunde rezultatelor învățării pentru nivelul 8 al CEC.

---

ANEXA III

Criterii și proceduri pentru corelarea cadrelor sau sistemelor naționale ale calificărilor cu Cadrul european al calificărilor (CEC)

| 1. | Autoritățile competente stabilesc în mod clar și fac publice responsabilitățile și/sau competențele legale ale tuturor organismelor naționale relevante implicate în procesul de corelare. |
| --- | --- |

1.

Autoritățile competente stabilesc în mod clar și fac publice responsabilitățile și/sau competențele legale ale tuturor organismelor naționale relevante implicate în procesul de corelare.

| 2. | Există o legătură clară și demonstrabilă între nivelurile calificărilor din cadrele sau sistemele naționale ale calificărilor și descriptorii nivelurilor CEC. |
| --- | --- |

2.

Există o legătură clară și demonstrabilă între nivelurile calificărilor din cadrele sau sistemele naționale ale calificărilor și descriptorii nivelurilor CEC.

| 3. | Cadrele sau sistemele naționale ale calificărilor și calificările acestora sunt bazate pe principiul și obiectivul rezultatelor învățării și sunt legate de mecanisme de validare a învățării nonformale și informale, precum și de sisteme de credite, după caz. |
| --- | --- |

3.

Cadrele sau sistemele naționale ale calificărilor și calificările acestora sunt bazate pe principiul și obiectivul rezultatelor învățării și sunt legate de mecanisme de validare a învățării nonformale și informale, precum și de sisteme de credite, după caz.

| 4. | Procedurile pentru includerea calificărilor în cadrul național al calificărilor sau pentru descrierea poziției calificărilor în sistemul național al calificărilor sunt transparente. |
| --- | --- |

4.

Procedurile pentru includerea calificărilor în cadrul național al calificărilor sau pentru descrierea poziției calificărilor în sistemul național al calificărilor sunt transparente.

| 5. | Sistemul (sistemele) național(e) de asigurare a calității în domeniul educației și formării profesionale se referă la cadrele sau sistemele naționale ale calificărilor și este (sunt) conform(e) cu principiile de asigurare a calității specificate în anexa IV la prezenta recomandare. |
| --- | --- |

5.

Sistemul (sistemele) național(e) de asigurare a calității în domeniul educației și formării profesionale se referă la cadrele sau sistemele naționale ale calificărilor și este (sunt) conform(e) cu principiile de asigurare a calității specificate în anexa IV la prezenta recomandare.

| 6. | Procesul de corelare include confirmarea explicită a organismelor relevante de asigurare a calității privind conformitatea raportului de corelare cu mecanismele, dispozițiile și practicile naționale relevante de asigurare a calității. |
| --- | --- |

6.

Procesul de corelare include confirmarea explicită a organismelor relevante de asigurare a calității privind conformitatea raportului de corelare cu mecanismele, dispozițiile și practicile naționale relevante de asigurare a calității.

| 7. | Procesul de corelare implică experți internaționali, iar rapoartele de corelare conțin o declarație scrisă referitoare la procesul de corelare, semnată de cel puțin doi experți internaționali din două țări diferite. |
| --- | --- |

7.

Procesul de corelare implică experți internaționali, iar rapoartele de corelare conțin o declarație scrisă referitoare la procesul de corelare, semnată de cel puțin doi experți internaționali din două țări diferite.

| 8. | Autoritatea (autoritățile) competentă(e) certifică respectiva corelare a cadrelor sau sistemelor naționale ale calificărilor cu CEC. Autoritățile competente, inclusiv centrele naționale de coordonare pentru CEC, publică un raport detaliat care descrie procesul de corelare, precum și elementele care stau la baza acestuia, și analizează separat fiecare dintre criterii. Același raport poate fi utilizat pentru autocertificarea în temeiul Cadrului calificărilor pentru Spațiul european al învățământului superior, în conformitate cu criteriile de autocertificare ale acestuia din urmă. |
| --- | --- |

8.

Autoritatea (autoritățile) competentă(e) certifică respectiva corelare a cadrelor sau sistemelor naționale ale calificărilor cu CEC. Autoritățile competente, inclusiv centrele naționale de coordonare pentru CEC, publică un raport detaliat care descrie procesul de corelare, precum și elementele care stau la baza acestuia, și analizează separat fiecare dintre criterii. Același raport poate fi utilizat pentru autocertificarea în temeiul Cadrului calificărilor pentru Spațiul european al învățământului superior, în conformitate cu criteriile de autocertificare ale acestuia din urmă.

| 9. | În termen de 6 luni de la corelare sau de la actualizarea raportului de corelare, statele membre și alte țări participante publică raportul de corelare și furnizează pe portalul european relevant informații relevante în scopul comparării. |
| --- | --- |

9.

În termen de 6 luni de la corelare sau de la actualizarea raportului de corelare, statele membre și alte țări participante publică raportul de corelare și furnizează pe portalul european relevant informații relevante în scopul comparării.

| 10. | După încheierea procesului de corelare, toate documentele nou eliberate în legătură cu calificări care fac parte din cadrele sau sistemele naționale ale calificărilor (de exemplu, certificate, diplome, suplimente la certificate, suplimente la diplome) și/sau cu registre ale calificărilor, eliberate de autoritățile competente, ar trebui să conțină o trimitere clară la nivelul CEC corespunzător, prin intermediul cadrelor sau sistemelor naționale ale calificărilor. |
| --- | --- |

10.

După încheierea procesului de corelare, toate documentele nou eliberate în legătură cu calificări care fac parte din cadrele sau sistemele naționale ale calificărilor (de exemplu, certificate, diplome, suplimente la certificate, suplimente la diplome) și/sau cu registre ale calificărilor, eliberate de autoritățile competente, ar trebui să conțină o trimitere clară la nivelul CEC corespunzător, prin intermediul cadrelor sau sistemelor naționale ale calificărilor.

---

ANEXA IV

Principii de asigurare a calității pentru calificările care fac parte din cadrele sau sistemele naționale ale calificărilor corelate cu Cadrul european al calificărilor (CEC)

Toate calificările cu nivel CEC ar trebui să fie supuse unui proces de asigurare a calității pentru a spori încrederea în calitatea și în nivelul lor.

În funcție de circumstanțele naționale și ținând seama de diferențele sectoriale, procesul de asigurare a calității calificărilor cu nivel CEC ar trebui (1)
   (2):

| 1. | să vizeze conceperea calificărilor, precum și aplicarea abordării bazate pe rezultatele învățării; |
| --- | --- |

1.

să vizeze conceperea calificărilor, precum și aplicarea abordării bazate pe rezultatele învățării;

| 2. | să asigure o evaluare valabilă și fiabilă în conformitate cu standardele transparente convenite, bazate pe rezultatele învățării, precum și să vizeze procesul de certificare; |
| --- | --- |

2.

să asigure o evaluare valabilă și fiabilă în conformitate cu standardele transparente convenite, bazate pe rezultatele învățării, precum și să vizeze procesul de certificare;

| 3. | să cuprindă mecanisme de feedback și proceduri pentru o îmbunătățire continuă; |
| --- | --- |

3.

să cuprindă mecanisme de feedback și proceduri pentru o îmbunătățire continuă;

| 4. | să implice toate părțile interesate relevante în toate etapele procesului; |
| --- | --- |

4.

să implice toate părțile interesate relevante în toate etapele procesului;

| 5. | să fie compus din metode de evaluare consecvente, care să asocieze autoevaluarea cu revizuirea externă; |
| --- | --- |

5.

să fie compus din metode de evaluare consecvente, care să asocieze autoevaluarea cu revizuirea externă;

| 6. | să facă parte integrantă din gestiunea internă, inclusiv activitățile subcontractate, a organismelor care eliberează calificări cu nivel CEC; |
| --- | --- |

6.

să facă parte integrantă din gestiunea internă, inclusiv activitățile subcontractate, a organismelor care eliberează calificări cu nivel CEC;

| 7. | să se bazeze pe obiective, standarde și orientări clare și măsurabile; |
| --- | --- |

7.

să se bazeze pe obiective, standarde și orientări clare și măsurabile;

| 8. | să fie susținut cu resurse adecvate; |
| --- | --- |

8.

să fie susținut cu resurse adecvate;

| 9. | să includă o revizuire periodică a organismelor sau agențiilor de monitorizare externă existente care desfășoară activități de asigurare a calității; |
| --- | --- |

9.

să includă o revizuire periodică a organismelor sau agențiilor de monitorizare externă existente care desfășoară activități de asigurare a calității;

| 10. | să includă accesul electronic la rezultatele evaluării. |
| --- | --- |

10.

să includă accesul electronic la rezultatele evaluării.

---

(1)  Aceste principii comune sunt pe deplin compatibile cu Standardele și orientările europene (ESG) pentru asigurarea calității în Spațiul european al învățământului superior, precum și cu Cadrul european de referință pentru asigurarea calității în educație și formare profesională (EQAVET).

(2)  În funcție de circumstanțele naționale, aceste principii pot să nu se aplice învățământului general.

---

ANEXA V

Principii aplicabile sistemelor de credite legate de cadrele sau sistemele naționale ale calificărilor corelate cu Cadrul european al calificărilor (CEC) (1)

CEC și cadrele sau sistemele naționale ale calificărilor, prin utilizarea abordării bazate pe rezultatele învățării, ar trebui să ofere un sprijin sporit persoanelor care se deplasează: (i) între diferite niveluri ale educației și formării; (ii) în interiorul sectoarelor educației și formării și între acestea; (iii) între educație și formare și piața muncii; și (iv) în interiorul și în afara granițelor. Fără a aduce atingere deciziilor naționale privind: (i) utilizarea sistemelor de credite; și (ii) raportarea acestora la cadrele sau sistemele naționale ale calificărilor, diferitele sisteme de credite ar trebui, după caz, să colaboreze cu cadrele sau sistemele naționale ale calificărilor pentru a sprijini tranzițiile și a facilita obținerea de progrese. În acest scop, sistemele de credite, legate de cadrele sau sistemele naționale ale calificărilor, după caz, ar trebui să respecte următoarele principii:

| 1. | Sistemele de credite ar trebui să sprijine parcursuri de învățare flexibile, în beneficiul fiecărui cursant în parte. |
| --- | --- |

1.

Sistemele de credite ar trebui să sprijine parcursuri de învățare flexibile, în beneficiul fiecărui cursant în parte.

| 2. | La conceperea și la elaborarea calificărilor, ar trebui să se utilizeze în mod sistematic abordarea bazată pe rezultatele învățării, pentru a facilita transferul (componentelor) calificărilor și progresul procesului de învățare. |
| --- | --- |

2.

La conceperea și la elaborarea calificărilor, ar trebui să se utilizeze în mod sistematic abordarea bazată pe rezultatele învățării, pentru a facilita transferul (componentelor) calificărilor și progresul procesului de învățare.

| 3. | Sistemele de credite ar trebui să faciliteze transferul rezultatelor învățării și obținerea de progrese de către cursanți dincolo de frontierele instituționale și naționale. |
| --- | --- |

3.

Sistemele de credite ar trebui să faciliteze transferul rezultatelor învățării și obținerea de progrese de către cursanți dincolo de frontierele instituționale și naționale.

| 4. | Sistemele de credite ar trebui să aibă la bază un proces de asigurare a calității explicit și transparent. |
| --- | --- |

4.

Sistemele de credite ar trebui să aibă la bază un proces de asigurare a calității explicit și transparent.

| 5. | Creditele dobândite de o persoană ar trebui să fie înregistrate într-un document care să specifice rezultatele învățării dobândite, denumirea instituției competente de acordare a creditelor și, dacă este cazul, valoarea creditelor. |
| --- | --- |

5.

Creditele dobândite de o persoană ar trebui să fie înregistrate într-un document care să specifice rezultatele învățării dobândite, denumirea instituției competente de acordare a creditelor și, dacă este cazul, valoarea creditelor.

| 6. | Ar trebui create sinergii între sistemele de transfer și de acumulare de credite și mecanismele de validare a învățării anterioare, astfel încât funcționarea lor comună să faciliteze și să promoveze transferul și obținerea de progrese. |
| --- | --- |

6.

Ar trebui create sinergii între sistemele de transfer și de acumulare de credite și mecanismele de validare a învățării anterioare, astfel încât funcționarea lor comună să faciliteze și să promoveze transferul și obținerea de progrese.

| 7. | Sistemele de credite ar trebui să fie dezvoltate și îmbunătățite prin cooperarea între părțile interesate la nivelul adecvat, național și al Uniunii. |
| --- | --- |

7.

Sistemele de credite ar trebui să fie dezvoltate și îmbunătățite prin cooperarea între părțile interesate la nivelul adecvat, național și al Uniunii.

---

(1)  Aceste principii comune sunt pe deplin compatibile cu Sistemul european de credite transferabile (ECTS) și cu Sistemul european de credite pentru educație și formare profesională (SECEFP).

---

ANEXA VI

Elemente ale câmpurilor de date pentru publicarea electronică a informațiilor privind calificările cu nivel CEC

| DATE | Obligatoriu/facultativ |
| --- | --- |
| Titlul calificării | Obligatoriu |
| Domeniul (*1) | Obligatoriu |
| Țara/regiunea (cod) | Obligatoriu |
| Nivelul CEC | Obligatoriu |
| Descrierea calificării (*3) | Fie | Cunoștințe | Obligatoriu |
| Aptitudini | Obligatoriu |
| Responsabilitate și autonomie | Obligatoriu |
| Fie | Câmp ce permite introducerea unui text liber pentru a descrie ceea ce ar trebui să cunoască, să înțeleagă și să fie capabil să facă cursantul | Obligatoriu |
| Organismul de acordare a calificării sau autoritatea competentă (*2) | | Obligatoriu |
| Puncte de credit sau volum de muncă estimat a fi necesar pentru a obține rezultatele învățării | | Facultativ |
| Procese interne de asigurare a calității | | Facultativ |
| Organismul extern de asigurare a calității sau de reglementare | | Facultativ |
| Alte informații referitoare la calificare | | Facultativ |
| Sursa informațiilor | | Facultativ |
| Link către suplimentele corespunzătoare | | Facultativ |
| Adresa URL a calificării | | Facultativ |
| Limba informațiilor (cod) | | Facultativ |
| Condiții de admitere | | Facultativ |
| Data expirării (dacă este cazul) | | Facultativ |
| Modalități de obținere a calificării | | Facultativ |
| Legătura cu diferite ocupații sau sectoare profesionale | | Facultativ |

DATE

Obligatoriu/facultativ

Titlul calificării

Obligatoriu

Domeniul (*1)

Obligatoriu

Țara/regiunea (cod)

Obligatoriu

Nivelul CEC

Obligatoriu

Descrierea calificării (*3)

Fie

Cunoștințe

Obligatoriu

Aptitudini

Obligatoriu

Responsabilitate și autonomie

Obligatoriu

Fie

Câmp ce permite introducerea unui text liber pentru a descrie ceea ce ar trebui să cunoască, să înțeleagă și să fie capabil să facă cursantul

Obligatoriu

Organismul de acordare a calificării sau autoritatea competentă (*2)

Obligatoriu

Puncte de credit sau volum de muncă estimat a fi necesar pentru a obține rezultatele învățării

Facultativ

Procese interne de asigurare a calității

Facultativ

Organismul extern de asigurare a calității sau de reglementare

Facultativ

Alte informații referitoare la calificare

Facultativ

Sursa informațiilor

Facultativ

Link către suplimentele corespunzătoare

Facultativ

Adresa URL a calificării

Facultativ

Limba informațiilor (cod)

Facultativ

Condiții de admitere

Facultativ

Data expirării (dacă este cazul)

Facultativ

Modalități de obținere a calificării

Facultativ

Legătura cu diferite ocupații sau sectoare profesionale

Facultativ

---

(*1)  ISCED FoET2013

(*2)  Informațiile minime obligatorii cu privire la organismul de acordare a calificării sau la autoritatea competentă ar trebui să faciliteze găsirea de informații despre ace(a)sta, cum ar fi denumirea sa sau, după caz, denumirea grupului de organisme de acordare a calificării sau de autorități competente, completată cu o adresă URL sau cu informații de contact.

(*3)  Această descriere constă în câmpuri de text libere, fără utilizarea predefinită a unei terminologii standard și fără nicio obligație pentru statele membre de a traduce descrierea în alte limbi ale UE.

---

II Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 15.6.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 189/29 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 189/29

---

Nonopoziție la o concentrare notificată

(Cazul M.8301 – GE/ATI/JV)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2017/C 189/04)

La 2 iunie 2017, Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața internă. Prezenta decizie se bazează pe articolul 6 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1). Textul integral al deciziei este disponibil doar în limba engleză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, în secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale; |
| --- | --- |

—

pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, în secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale;

| — | în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro), cu numărul de document 32017M8301. EUR-Lex permite accesul online la legislația europeană. |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro), cu numărul de document 32017M8301. EUR-Lex permite accesul online la legislația europeană.

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1.

---

| 15.6.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 189/29 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 189/29

---

Nonopoziție la o concentrare notificată

(Cazul M.8190 – Weichai/Kion)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2017/C 189/05)

La 15 februarie 2017, Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața internă. Prezenta decizie se bazează pe articolul 6 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1). Textul integral al deciziei este disponibil doar în limba engleză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, în secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale; |
| --- | --- |

—

pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, în secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale;

| — | în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro), cu numărul de document 32017M8190. EUR-Lex permite accesul online la legislația europeană. |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro), cu numărul de document 32017M8190. EUR-Lex permite accesul online la legislația europeană.

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1.

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Consiliu

| 15.6.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 189/30 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 189/30

---

Concluziile Consiliului privind rolul activităților pentru tineret în sprijinirea dezvoltării în rândul tinerilor a deprinderilor de viață esențiale care le facilitează tranziția cu succes către vârsta adultă, cetățenia activă și viața profesională

(2017/C 189/06)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

REAMINTIND:

| 1. | Contextul politic al acestei chestiuni, astfel cum este prezentat în anexa la prezentele concluzii; |
| --- | --- |

1.

Contextul politic al acestei chestiuni, astfel cum este prezentat în anexa la prezentele concluzii;

RECUNOAȘTE CĂ:

| 2. | Uniunea Europeană se confruntă cu provocări economice și sociale importante, în parte ca urmare a creșterii migrației, consecința crizei financiare și economice. |
| --- | --- |

2.

Uniunea Europeană se confruntă cu provocări economice și sociale importante, în parte ca urmare a creșterii migrației, consecința crizei financiare și economice.

| 3. | Aceste evoluții prezintă provocări deosebite pentru valorile democratice, coeziunea socială, perspectivele de ocupare a forței de muncă și viața profesională, precum și pentru incluziunea și bunăstarea tinerilor, în special a celor expuși riscului și cu mai puține oportunități. |
| --- | --- |

3.

Aceste evoluții prezintă provocări deosebite pentru valorile democratice, coeziunea socială, perspectivele de ocupare a forței de muncă și viața profesională, precum și pentru incluziunea și bunăstarea tinerilor, în special a celor expuși riscului și cu mai puține oportunități.

| 4. | Pentru abordarea cu succes a acestor provocări, este esențial să se consolideze noțiunea de cetățenie activă în rândul tinerilor și drepturile și responsabilitățile care le revin, recunoașterea și respectarea valorilor democratice și a diversității culturale, precum și garantarea libertății de exprimare și de convingeri în temeiul acesteia, prin dobândirea deprinderilor de viață necesare (1). |
| --- | --- |

4.

Pentru abordarea cu succes a acestor provocări, este esențial să se consolideze noțiunea de cetățenie activă în rândul tinerilor și drepturile și responsabilitățile care le revin, recunoașterea și respectarea valorilor democratice și a diversității culturale, precum și garantarea libertății de exprimare și de convingeri în temeiul acesteia, prin dobândirea deprinderilor de viață necesare (1).

| 5. | Dezvoltarea deprinderilor de viață este la fel de importantă în ceea ce privește nu doar soluționarea problemelor legate de costurile economice, politice, sociale și umane care decurg din nivelul ridicat al șomajului în rândul tinerilor, ci și ajutarea tinerilor să își stabilească și să își creeze viitorul prin locuri de muncă de calitate, incluziune socială și cetățenie activă. |
| --- | --- |

5.

Dezvoltarea deprinderilor de viață este la fel de importantă în ceea ce privește nu doar soluționarea problemelor legate de costurile economice, politice, sociale și umane care decurg din nivelul ridicat al șomajului în rândul tinerilor, ci și ajutarea tinerilor să își stabilească și să își creeze viitorul prin locuri de muncă de calitate, incluziune socială și cetățenie activă.

LUÂND ÎN CONSIDERARE

| 6. | Rezoluția Consiliului privind o Nouă agendă pentru competențe într-o Europă competitivă și favorabilă incluziunii
   (2) și în special recunoașterea în cadrul acesteia a faptului că „este important să se meargă dincolo de nevoile imediate de pe piața muncii și să se pună accentul de asemenea pe acele aspecte ale educației și formării care pot stimula inovarea, spiritul antreprenorial și creativitatea, pot contura sectoare, pot crea locuri de muncă și noi piețe, pot autonomiza indivizii (inclusiv cei mai vulnerabili), pot îmbogăți viața democratică și pot forma cetățeni implicați, talentați și activi”. |
| --- | --- |

6.

Rezoluția Consiliului privind o Nouă agendă pentru competențe într-o Europă competitivă și favorabilă incluziunii
   (2) și în special recunoașterea în cadrul acesteia a faptului că „este important să se meargă dincolo de nevoile imediate de pe piața muncii și să se pună accentul de asemenea pe acele aspecte ale educației și formării care pot stimula inovarea, spiritul antreprenorial și creativitatea, pot contura sectoare, pot crea locuri de muncă și noi piețe, pot autonomiza indivizii (inclusiv cei mai vulnerabili), pot îmbogăți viața democratică și pot forma cetățeni implicați, talentați și activi”.

| 7. | Revizuirea Recomandării privind competențele-cheie pentru învățarea pe tot parcursul vieții (3), care oferă ocazia unei abordări favorabile incluziunii a dezvoltării unor competențe care pot să îi sprijine pe tineri și să le faciliteze tranziția cu succes către vârsta adultă, cetățenia activă și viața profesională. Deși prezintă o terminologie diferită, actualul cadru european privind competențele-cheie se referă deja la multe dintre deprinderile de viață definite în prezentele concluzii ale Consiliului. |
| --- | --- |

7.

Revizuirea Recomandării privind competențele-cheie pentru învățarea pe tot parcursul vieții (3), care oferă ocazia unei abordări favorabile incluziunii a dezvoltării unor competențe care pot să îi sprijine pe tineri și să le faciliteze tranziția cu succes către vârsta adultă, cetățenia activă și viața profesională. Deși prezintă o terminologie diferită, actualul cadru european privind competențele-cheie se referă deja la multe dintre deprinderile de viață definite în prezentele concluzii ale Consiliului.

SUBLINIAZĂ CĂ

| 8. | Deși răspunsul dat provocărilor prezentate de șomajul în rândul tinerilor și de destrămarea țesutului social și alienarea politică consecvente are multe aspecte, sectorul tineretului joacă, prin existența unor activități pentru tineret eficace, un rol important în sprijinul acordat tinerilor pentru a dobândi și a dezvolta deprinderi de viață care contribuie la maximizarea potențialului acestora și îi sprijină în atingerea și menținerea unor vieți personale, sociale și profesionale satisfăcătoare și productive. Aceste deprinderi de viață pot contribui, de asemenea, la prevenirea marginalizării și la combaterea propagandei, a discursurilor și a comportamentului care ar putea avea legătură cu radicalizarea care poate duce la extremism violent. |
| --- | --- |

8.

Deși răspunsul dat provocărilor prezentate de șomajul în rândul tinerilor și de destrămarea țesutului social și alienarea politică consecvente are multe aspecte, sectorul tineretului joacă, prin existența unor activități pentru tineret eficace, un rol important în sprijinul acordat tinerilor pentru a dobândi și a dezvolta deprinderi de viață care contribuie la maximizarea potențialului acestora și îi sprijină în atingerea și menținerea unor vieți personale, sociale și profesionale satisfăcătoare și productive. Aceste deprinderi de viață pot contribui, de asemenea, la prevenirea marginalizării și la combaterea propagandei, a discursurilor și a comportamentului care ar putea avea legătură cu radicalizarea care poate duce la extremism violent.

RECUNOAȘTE CĂ

| 9. | În timp ce activitățile pentru tineret pot însemna o gamă largă de măsuri, proiecte, programe, activități și inițiative oferite de diverși furnizori într-o varietate de situații, o caracteristică definitorie a practicii și a atenției acordate în cadrul activităților pentru tineret o reprezintă dezvoltarea personală și socială a tinerilor. |
| --- | --- |

9.

În timp ce activitățile pentru tineret pot însemna o gamă largă de măsuri, proiecte, programe, activități și inițiative oferite de diverși furnizori într-o varietate de situații, o caracteristică definitorie a practicii și a atenției acordate în cadrul activităților pentru tineret o reprezintă dezvoltarea personală și socială a tinerilor.

| 10. | Existența unor activități pentru tineret eficace poate duce la rezultate pozitive pentru tineri prin






  — | dezvoltarea competențelor lor și sporirea astfel a dezvoltării lor personale; |
| --- | --- | --- |

10.

Existența unor activități pentru tineret eficace poate duce la rezultate pozitive pentru tineri prin

—

dezvoltarea competențelor lor și sporirea astfel a dezvoltării lor personale;

| — | promovarea și încurajarea unor valori, comportamente și atitudini sociale pozitive, în special în relațiile lor cu alte persoane; |
| --- | --- |

—

promovarea și încurajarea unor valori, comportamente și atitudini sociale pozitive, în special în relațiile lor cu alte persoane;

| — | promovarea capacităților și posibilităților lor creatoare și inovatoare, care le va da posibilitatea să participe cu succes în viața profesională; |
| --- | --- |

—

promovarea capacităților și posibilităților lor creatoare și inovatoare, care le va da posibilitatea să participe cu succes în viața profesională;

| — | promovarea valorilor democratice, consolidând astfel cetățenia activă și participarea democratică. |
| --- | --- |

—

promovarea valorilor democratice, consolidând astfel cetățenia activă și participarea democratică.

| 11. | Deprinderile de viață sunt comportamente pozitive, afirmative și orientate spre rezolvarea problemelor, care sunt folosite în mod corespunzător și responsabil în viața de zi cu zi – acasă, online, în comunitate, în educație/formarea profesională și la locul de muncă. Acestea sunt un set de competențe personale și sociale dobândite prin educație și formare profesională, activități pentru tineret și învățare non-formală și informală care pot fi utilizate pentru a aborda chestiuni, întrebări și probleme întâlnite în mod obișnuit în cursul vieții de zi cu zi. |
| --- | --- |

11.

Deprinderile de viață sunt comportamente pozitive, afirmative și orientate spre rezolvarea problemelor, care sunt folosite în mod corespunzător și responsabil în viața de zi cu zi – acasă, online, în comunitate, în educație/formarea profesională și la locul de muncă. Acestea sunt un set de competențe personale și sociale dobândite prin educație și formare profesională, activități pentru tineret și învățare non-formală și informală care pot fi utilizate pentru a aborda chestiuni, întrebări și probleme întâlnite în mod obișnuit în cursul vieții de zi cu zi.

RECUNOAȘTE CĂ

| 12. | Deprinderile de viață sunt importante pentru toți tinerii, dar prezintă o semnificație și o importanță deosebite pentru tinerii expuși riscului și pentru cei cu mai puține oportunități, precum și pentru nevoile lor în ceea ce privește angajarea, incluziunea socială și participarea democratică. |
| --- | --- |

12.

Deprinderile de viață sunt importante pentru toți tinerii, dar prezintă o semnificație și o importanță deosebite pentru tinerii expuși riscului și pentru cei cu mai puține oportunități, precum și pentru nevoile lor în ceea ce privește angajarea, incluziunea socială și participarea democratică.

| 13. | Promovarea dobândirii și dezvoltării în rândul tinerilor a deprinderilor de viață și furnizarea celor necesare pentru acestea pot fi o parte integrantă a politicii pentru tineret atât la nivel european, cât și la nivelul statelor membre. |
| --- | --- |

13.

Promovarea dobândirii și dezvoltării în rândul tinerilor a deprinderilor de viață și furnizarea celor necesare pentru acestea pot fi o parte integrantă a politicii pentru tineret atât la nivel european, cât și la nivelul statelor membre.

CONSTATĂ CĂ

| 14. | Anexa II conține un compendiu al deprinderilor de viață care face trimitere la un număr de atribute. Acest compendiu nu este nici prescriptiv, nici exclusiv și reflectă acele deprinderi de viață pe care activitățile pentru tineret le pot promova cel mai bine și îi pot ajuta pe tineri să le dobândească. (4) |
| --- | --- |

14.

Anexa II conține un compendiu al deprinderilor de viață care face trimitere la un număr de atribute. Acest compendiu nu este nici prescriptiv, nici exclusiv și reflectă acele deprinderi de viață pe care activitățile pentru tineret le pot promova cel mai bine și îi pot ajuta pe tineri să le dobândească. (4)

| 15. | Deprinderile de viață, astfel cum sunt definite în anexa II, evoluează, iar stabilirea priorității care trebuie să fie acordată deprinderilor de viață și a modului în care acestea să fie prezentate și promovate este o chestiune care trebuie tratată de statele membre și de părțile interesate relevante de la nivel european, național și local. |
| --- | --- |

15.

Deprinderile de viață, astfel cum sunt definite în anexa II, evoluează, iar stabilirea priorității care trebuie să fie acordată deprinderilor de viață și a modului în care acestea să fie prezentate și promovate este o chestiune care trebuie tratată de statele membre și de părțile interesate relevante de la nivel european, național și local.

INVITĂ STATELE MEMBRE, ȚINÂND SEAMA ÎN MOD CORESPUNZĂTOR DE PRINCIPIUL SUBSIDIARITĂȚII,

| 16. | să promoveze, în cadrele de politică pentru tineret, contribuția activităților pentru tineret la dezvoltarea în rândul tinerilor a deprinderilor de viață, precum și măsurile menite să sprijine tinerii; |
| --- | --- |

16.

să promoveze, în cadrele de politică pentru tineret, contribuția activităților pentru tineret la dezvoltarea în rândul tinerilor a deprinderilor de viață, precum și măsurile menite să sprijine tinerii;

| 17. | să difuzeze și să promoveze printre furnizorii de activități pentru tineret instrumente, metodologii și practici de învățare, în special cele elaborate de către lucrătorii de tineret care pot sprijini tinerii să dobândească deprinderi de viață; |
| --- | --- |

17.

să difuzeze și să promoveze printre furnizorii de activități pentru tineret instrumente, metodologii și practici de învățare, în special cele elaborate de către lucrătorii de tineret care pot sprijini tinerii să dobândească deprinderi de viață;

| 18. | să sprijine în continuare educația, formarea profesională și activitățile de învățare inter pares pentru furnizorii de activități pentru tineret pentru a le consolida capacitatea de a sprijini tinerii în dobândirea de deprinderi de viață; |
| --- | --- |

18.

să sprijine în continuare educația, formarea profesională și activitățile de învățare inter pares pentru furnizorii de activități pentru tineret pentru a le consolida capacitatea de a sprijini tinerii în dobândirea de deprinderi de viață;

| 19. | după caz, să recunoască și să valideze programele de educație și formare profesională care sporesc capacitatea lucrătorilor de tineret, salariați sau voluntari, și a liderilor de tineret să utilizeze cu succes instrumente, metodologii și practici de învățare care ajută tinerii să identifice, să dobândească și să dezvolte deprinderi de viață, utilizând instrumente și metode de evaluare și de autoevaluare; |
| --- | --- |

19.

după caz, să recunoască și să valideze programele de educație și formare profesională care sporesc capacitatea lucrătorilor de tineret, salariați sau voluntari, și a liderilor de tineret să utilizeze cu succes instrumente, metodologii și practici de învățare care ajută tinerii să identifice, să dobândească și să dezvolte deprinderi de viață, utilizând instrumente și metode de evaluare și de autoevaluare;

| 20. | să promoveze și să consolideze voluntariatul în rândul tinerilor, care le poate facilita dobândirea de deprinderi de viață și poate contribui la participarea lor alături de furnizorii de activități pentru tineret la proiecte și inițiative legate de asemenea activități; |
| --- | --- |

20.

să promoveze și să consolideze voluntariatul în rândul tinerilor, care le poate facilita dobândirea de deprinderi de viață și poate contribui la participarea lor alături de furnizorii de activități pentru tineret la proiecte și inițiative legate de asemenea activități;

INVITĂ STATELE MEMBRE ȘI COMISIA, ÎN LIMITELE COMPETENȚELOR PE CARE LE DEȚIN,

| 21. | să promoveze și să ofere posibilități, proiecte și inițiative de învățare inter pares și reciproce prin care furnizorii de activități pentru tineret să facă schimb de cunoștințe, instrumente și experiență în ceea ce privește promovarea și dezvoltarea deprinderilor de viață în rândul tinerilor; |
| --- | --- |

21.

să promoveze și să ofere posibilități, proiecte și inițiative de învățare inter pares și reciproce prin care furnizorii de activități pentru tineret să facă schimb de cunoștințe, instrumente și experiență în ceea ce privește promovarea și dezvoltarea deprinderilor de viață în rândul tinerilor;

| 22. | să analizeze ce deprinderi de viață dobândite de tineri prin activitățile pentru tineret pot fi identificate și documentate și în ce fel, pentru a facilita evaluarea și certificarea prin intermediul unor mecanisme de validare a învățării non-formale și informale (5). |
| --- | --- |

22.

să analizeze ce deprinderi de viață dobândite de tineri prin activitățile pentru tineret pot fi identificate și documentate și în ce fel, pentru a facilita evaluarea și certificarea prin intermediul unor mecanisme de validare a învățării non-formale și informale (5).

| 23. | să optimizeze utilizarea programului Erasmus+ și a altor programe de finanțare ale UE în sprijinul activităților pentru tineret pentru a stimula și a dezvolta deprinderi de viață în rândul tinerilor; |
| --- | --- |

23.

să optimizeze utilizarea programului Erasmus+ și a altor programe de finanțare ale UE în sprijinul activităților pentru tineret pentru a stimula și a dezvolta deprinderi de viață în rândul tinerilor;

| 24. | să consolideze dialogul între activitățile pentru tineret, politica pentru tineret și cercetarea din domeniul tineretului, precum și coordonarea între nivelurile local, regional, național și european, facilitând astfel constituirea de rețele, cooperarea, învățarea inter pares și schimburile cu privire la promovarea și dezvoltarea deprinderilor de viață în rândul tinerilor; |
| --- | --- |

24.

să consolideze dialogul între activitățile pentru tineret, politica pentru tineret și cercetarea din domeniul tineretului, precum și coordonarea între nivelurile local, regional, național și european, facilitând astfel constituirea de rețele, cooperarea, învățarea inter pares și schimburile cu privire la promovarea și dezvoltarea deprinderilor de viață în rândul tinerilor;

| 25. | să identifice, să sprijine și să difuzeze instrumente, metodologii și practici existente și inovatoare care favorizează deprinderile de viață în diferite contexte ale activităților pentru tineret. |
| --- | --- |

25.

să identifice, să sprijine și să difuzeze instrumente, metodologii și practici existente și inovatoare care favorizează deprinderile de viață în diferite contexte ale activităților pentru tineret.

| 26. | să promoveze și să sprijine parteneriate și inițiative intersectoriale, în special între furnizorii de activități pentru tineret, instituțiile de învățământ și de formare profesională, serviciile de ocupare a forței de muncă și sociale și partenerii sociali care îi ajută pe tineri să dobândească și să își dezvolte deprinderile de viață. |
| --- | --- |

26.

să promoveze și să sprijine parteneriate și inițiative intersectoriale, în special între furnizorii de activități pentru tineret, instituțiile de învățământ și de formare profesională, serviciile de ocupare a forței de muncă și sociale și partenerii sociali care îi ajută pe tineri să dobândească și să își dezvolte deprinderile de viață.

INVITĂ COMISIA EUROPEANĂ

| 27. | să contribuie la consolidarea cunoștințelor privind deprinderile de viață promovate și dezvoltate prin intermediul activităților pentru tineret și să sprijine statele membre în promovarea consolidării capacităților și a dezvoltării profesionale a lucrătorilor de tineret; |
| --- | --- |

27.

să contribuie la consolidarea cunoștințelor privind deprinderile de viață promovate și dezvoltate prin intermediul activităților pentru tineret și să sprijine statele membre în promovarea consolidării capacităților și a dezvoltării profesionale a lucrătorilor de tineret;

| 28. | să promoveze activitățile pentru tineret ca parte integrantă a Noii agende pentru competențe care, pe de o parte, adaugă valoare agendei și, pe de altă parte, o completează și o sprijină. |
| --- | --- |

28.

să promoveze activitățile pentru tineret ca parte integrantă a Noii agende pentru competențe care, pe de o parte, adaugă valoare agendei și, pe de altă parte, o completează și o sprijină.

| 29. | să promoveze și să sprijine o abordare transsectorială în sprijinul acordat tinerilor pentru a dobândi și a dezvolta competențele necesare, pentru a le facilita tranziția cu succes către vârsta adultă, cetățenia activă și viața profesională. |
| --- | --- |

29.

să promoveze și să sprijine o abordare transsectorială în sprijinul acordat tinerilor pentru a dobândi și a dezvolta competențele necesare, pentru a le facilita tranziția cu succes către vârsta adultă, cetățenia activă și viața profesională.

| 30. | să se asigure că prezentele concluzii ale Consiliului contribuie la revizuirea Recomandării privind competențele-cheie pentru învățarea pe tot parcursul vieții în vederea consolidării dimensiunii deprinderilor de viață în cadrul european privind competențele-cheie și a asigurării coerenței cu aceasta. |
| --- | --- |

30.

să se asigure că prezentele concluzii ale Consiliului contribuie la revizuirea Recomandării privind competențele-cheie pentru învățarea pe tot parcursul vieții în vederea consolidării dimensiunii deprinderilor de viață în cadrul european privind competențele-cheie și a asigurării coerenței cu aceasta.

---

(1)  O definiție a deprinderilor de viață astfel cum sunt înțelese în prezentele concluzii ale Consiliului poate fi găsită la punctele 10-12 și în anexa II.

(2)  Rezoluția Consiliului privind o Nouă agendă pentru competențe într-o Europă competitivă și favorabilă incluziunii (JO C 467, 15.12.2016, p. 1).

(3)  Recomandarea Parlamentului European și a Consiliului din 18 decembrie 2006 privind competențele-cheie pentru învățarea pe tot parcursul vieții (JO L 394, 30.12.2006, p. 10).

(4)  În sensul prezentelor concluzii ale Consiliului, prin furnizori de activități pentru tineret se înțelege toate organizațiile, agențiile și alte organisme, atât finanțate de stat, cât și de voluntariat, care desfășoară programe, proiecte, inițiative și activități pentru tineri bazate pe activități pentru tineret.

(5)  Recomandarea Consiliului privind validarea învățării non-formale și informale (JO C 398, 22.12.2012, p. 1).

---

ANEXA I

Contextul politic

| — | Recomandarea Parlamentului European și a Consiliului privind competențele-cheie pentru învățarea pe tot parcursul vieții, JO L 394, 30.12.2006, p. 10. |
| --- | --- |

—

Recomandarea Parlamentului European și a Consiliului privind competențele-cheie pentru învățarea pe tot parcursul vieții, JO L 394, 30.12.2006, p. 10.

| — | Recomandarea Consiliului privind validarea învățării non-formale și informale, JO C 398, 22.12.2012, p. 1. |
| --- | --- |

—

Recomandarea Consiliului privind validarea învățării non-formale și informale, JO C 398, 22.12.2012, p. 1.

| — | Recomandare a Consiliului privind parcursurile de actualizare a competențelor: noi oportunități pentru adulți, JO C 484, 24.12.2016, p. 1. |
| --- | --- |

—

Recomandare a Consiliului privind parcursurile de actualizare a competențelor: noi oportunități pentru adulți, JO C 484, 24.12.2016, p. 1.

| — | Concluziile Consiliului privind contribuția activităților de calitate pentru tineret la dezvoltarea, bunăstarea și incluziunea socială a tinerilor, JO C 168, 14.6.2013, p. 5. |
| --- | --- |

—

Concluziile Consiliului privind contribuția activităților de calitate pentru tineret la dezvoltarea, bunăstarea și incluziunea socială a tinerilor, JO C 168, 14.6.2013, p. 5.

| — | Concluziile Consiliului privind maximizarea potențialului politicii pentru tineret în realizarea obiectivelor Strategiei Europa 2020, JO C 224, 3.8.2013, p. 2. |
| --- | --- |

—

Concluziile Consiliului privind maximizarea potențialului politicii pentru tineret în realizarea obiectivelor Strategiei Europa 2020, JO C 224, 3.8.2013, p. 2.

| — | Concluziile Consiliului privind consolidarea incluziunii sociale a tinerilor care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare, JO C 30, 1.2.2014, p. 5. |
| --- | --- |

—

Concluziile Consiliului privind consolidarea incluziunii sociale a tinerilor care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare, JO C 30, 1.2.2014, p. 5.

| — | Concluziile Consiliului privind promovarea antreprenoriatului în rândul generației tinere în vederea sprijinirii incluziunii sociale a tinerilor, JO C 183, 14.6.2014, p. 18. |
| --- | --- |

—

Concluziile Consiliului privind promovarea antreprenoriatului în rândul generației tinere în vederea sprijinirii incluziunii sociale a tinerilor, JO C 183, 14.6.2014, p. 18.

| — | Concluziile Consiliului privind consolidarea activităților pentru tineret pentru a asigura coeziunea în cadrul societăților, JO C 170, 23.5.2015, p. 2. |
| --- | --- |

—

Concluziile Consiliului privind consolidarea activităților pentru tineret pentru a asigura coeziunea în cadrul societăților, JO C 170, 23.5.2015, p. 2.

| — | Rezoluția Consiliului privind încurajarea participării politice a tinerilor la viața democratică în Europa, JO C 417, 15.12.2015, p. 10. |
| --- | --- |

—

Rezoluția Consiliului privind încurajarea participării politice a tinerilor la viața democratică în Europa, JO C 417, 15.12.2015, p. 10.

| — | Raport comun al Consiliului și al Comisiei privind punerea în aplicare a cadrului reînnoit pentru cooperarea europeană în domeniul tineretului (2010-2018), JO C 417, 15.12.2015, p. 17. |
| --- | --- |

—

Raport comun al Consiliului și al Comisiei privind punerea în aplicare a cadrului reînnoit pentru cooperarea europeană în domeniul tineretului (2010-2018), JO C 417, 15.12.2015, p. 17.

| — | Concluziile Consiliului privind rolul activităților de voluntariat în sport pentru promovarea cetățeniei active, JO C 372, 20.12.2011, p. 24. |
| --- | --- |

—

Concluziile Consiliului privind rolul activităților de voluntariat în sport pentru promovarea cetățeniei active, JO C 372, 20.12.2011, p. 24.

| — | Concluziile Consiliului privind maximizarea rolului sportului de masă în direcția dezvoltării competențelor transversale, în special în rândul tinerilor, JO C 172, 27.5.2015, p. 8. |
| --- | --- |

—

Concluziile Consiliului privind maximizarea rolului sportului de masă în direcția dezvoltării competențelor transversale, în special în rândul tinerilor, JO C 172, 27.5.2015, p. 8.

| — | Comunicare a Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor intitulată O nouă agendă pentru competențe în Europa – Să consolidăm împreună capitalul uman, capacitatea de inserție profesională și competitivitatea (2016). |
| --- | --- |

—

Comunicare a Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor intitulată O nouă agendă pentru competențe în Europa – Să consolidăm împreună capitalul uman, capacitatea de inserție profesională și competitivitatea (2016).

| — | Rezoluția Consiliului privind o Nouă agendă pentru competențe într-o Europă competitivă și favorabilă incluziunii, JO C 467, 15.12.2016, p. 1. |
| --- | --- |

—

Rezoluția Consiliului privind o Nouă agendă pentru competențe într-o Europă competitivă și favorabilă incluziunii, JO C 467, 15.12.2016, p. 1.

| — | Concluziile Consiliului și ale reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, privind prevenirea radicalizării care conduce la extremismul violent, JO C 467, 15.12.2016, p. 3. |
| --- | --- |

—

Concluziile Consiliului și ale reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, privind prevenirea radicalizării care conduce la extremismul violent, JO C 467, 15.12.2016, p. 3.

Studii, rapoarte ale grupurilor de experți și declarații

| — | Cooperarea cu tinerii: valoarea activităților pentru tineret în Uniunea Europeană (2014). |
| --- | --- |

—

Cooperarea cu tinerii: valoarea activităților pentru tineret în Uniunea Europeană (2014).

| — | Dezvoltarea creativității și a potențialului inovator ale tinerilor prin învățarea non-formală în moduri care sunt relevante pentru ocuparea forței de muncă (2014). |
| --- | --- |

—

Dezvoltarea creativității și a potențialului inovator ale tinerilor prin învățarea non-formală în moduri care sunt relevante pentru ocuparea forței de muncă (2014).

| — | Activități de calitate pentru tineret – un cadru comun pentru dezvoltarea pe viitor a activităților pentru tineret (2015). |
| --- | --- |

—

Activități de calitate pentru tineret – un cadru comun pentru dezvoltarea pe viitor a activităților pentru tineret (2015).

| — | Contribuția activităților pentru tineret la abordarea provocărilor cu care se confruntă tinerii, în special tranziția de la educație și ocuparea forței de muncă (2015). |
| --- | --- |

—

Contribuția activităților pentru tineret la abordarea provocărilor cu care se confruntă tinerii, în special tranziția de la educație și ocuparea forței de muncă (2015).

| — | Declarația primei Convenții europene privind activitățile pentru tineret (2010). |
| --- | --- |

—

Declarația primei Convenții europene privind activitățile pentru tineret (2010).

| — | Raportul și declarația celei de a doua Convenții europene privind activitățile pentru tineret (2015). |
| --- | --- |

—

Raportul și declarația celei de a doua Convenții europene privind activitățile pentru tineret (2015).

---

ANEXA II (1)

| Un compendiu al deprinderilor de viață și atributele acestora










  Interpersonale | Comunicare | Cognitive | Personale |
| --- | --- | --- | --- |
| Capacitatea de conducere, soluționarea conflictelor, planificarea și organizarea, munca în echipă, negocierea, sensibilizarea interculturală. | Exprimarea (și ascultarea) unor puncte de vedere și opinii, discutarea și dezbaterea, alfabetizarea digitală și educația în domeniul mass-mediei, prezentarea, promovarea. | Gândirea critică, analiza motivată, gândirea creativă, soluționarea problemelor, luarea deciziilor, interpretarea, raționamentul. | Încrederea în sine, respectul de sine, reziliența, autonomia, inițiativa, empatia. |

Un compendiu al deprinderilor de viață și atributele acestora

Interpersonale

Comunicare

Cognitive

Personale

Capacitatea de conducere, soluționarea conflictelor, planificarea și organizarea, munca în echipă, negocierea, sensibilizarea interculturală.

Exprimarea (și ascultarea) unor puncte de vedere și opinii, discutarea și dezbaterea, alfabetizarea digitală și educația în domeniul mass-mediei, prezentarea, promovarea.

Gândirea critică, analiza motivată, gândirea creativă, soluționarea problemelor, luarea deciziilor, interpretarea, raționamentul.

Încrederea în sine, respectul de sine, reziliența, autonomia, inițiativa, empatia.

Caracteristicile acestor deprinderi de viață:

| | sunt holistice, prin aceea că urmăresc să dezvolte întreaga persoană și o ajută să atingă o împlinire personală pozitivă atât ca individ, cât și ca ființă socială. |
| --- | --- |

sunt holistice, prin aceea că urmăresc să dezvolte întreaga persoană și o ajută să atingă o împlinire personală pozitivă atât ca individ, cât și ca ființă socială.

| | prezintă valoare prin ele însele, oferindu-le tinerilor experiențe de învățare pozitive și cultivatoare, care le sprijină dezvoltarea. |
| --- | --- |

prezintă valoare prin ele însele, oferindu-le tinerilor experiențe de învățare pozitive și cultivatoare, care le sprijină dezvoltarea.

| | completează și consolidează, sprijinind învățarea și dezvoltarea tinerilor în educație și formarea profesională, în familie, în comunitate, în viața civică și socială și la locul de muncă. |
| --- | --- |

completează și consolidează, sprijinind învățarea și dezvoltarea tinerilor în educație și formarea profesională, în familie, în comunitate, în viața civică și socială și la locul de muncă.

| | sunt transversale și transsectoriale; indiferent de context – în educație, la locul de muncă, în comunitate sau în desfășurarea de activități culturale, sociale sau politice – deprinderile dobândite au o relevanță imediată și pot fi utilizate imediat. |
| --- | --- |

sunt transversale și transsectoriale; indiferent de context – în educație, la locul de muncă, în comunitate sau în desfășurarea de activități culturale, sociale sau politice – deprinderile dobândite au o relevanță imediată și pot fi utilizate imediat.

| | asigură autonomie și posibilități, dând talentelor, abilităților și capacităților tinerilor, precum și comportamentelor și atitudinilor acestora posibilitatea de a-și găsi o expresie constructivă în viața personală, civică, culturală și profesională. |
| --- | --- |

asigură autonomie și posibilități, dând talentelor, abilităților și capacităților tinerilor, precum și comportamentelor și atitudinilor acestora posibilitatea de a-și găsi o expresie constructivă în viața personală, civică, culturală și profesională.

---

(1)  Compendiul deprinderilor de viață cuprinde unele dintre aptitudinile și competențele cel mai frecvent menționate în literatura de specialitate internațională și în special în studiile și rapoartele grupurilor de experți enumerate în anexa I.

---

| 15.6.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 189/35 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 189/35

---

Concluziile Consiliului privind perspectivele strategice pentru cooperarea europeană în domeniul tineretului pentru perioada de după 2018

(2017/C 189/07)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

REAMINTIND:

| 1. | Contextul politic al acestei chestiuni, astfel cum este prezentat în anexa la prezentele concluzii. |
| --- | --- |

1.

Contextul politic al acestei chestiuni, astfel cum este prezentat în anexa la prezentele concluzii.

RECUNOSCÂND CĂ:

| 2. | Comunicarea Comisiei către Consiliu, Parlamentul European, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor intitulată O strategie a UE pentru tineret – investiție și mobilizare. O metodă deschisă reînnoită de coordonare pentru abordarea provocărilor și oportunităților pentru tineret
   (1) a urmărit să instituie o abordare transsectorială cu scopul de a abilita tinerii din Europa și a le oferi resursele și oportunitățile pentru a deveni autonomi. |
| --- | --- |

2.

Comunicarea Comisiei către Consiliu, Parlamentul European, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor intitulată O strategie a UE pentru tineret – investiție și mobilizare. O metodă deschisă reînnoită de coordonare pentru abordarea provocărilor și oportunităților pentru tineret
   (1) a urmărit să instituie o abordare transsectorială cu scopul de a abilita tinerii din Europa și a le oferi resursele și oportunitățile pentru a deveni autonomi.

| 3. | Rezoluția Consiliului privind un cadru reînnoit pentru cooperarea europeană în domeniul tineretului (2010-2018)
   (2) a încorporat cea mai cuprinzătoare și mai ambițioasă strategie a UE pentru tineret până în prezent. Întinderea temporală a cadrului a coincis cu criza financiară și economică, care, deși a afectat în mod negativ toți cetățenii UE și statele membre într-o măsură mai mare sau mai mică, a avut un impact negativ și disproporționat asupra tinerilor și în special asupra tinerilor cu mai puține oportunități, având drept rezultat niveluri ridicate ale șomajului și sporind riscul de dislocare socială, alienare politică și chiar radicalizare violentă și extremism, care, la rândul lor, au pus sub semnul întrebării valorile democratice și coeziunea socială. |
| --- | --- |

3.

Rezoluția Consiliului privind un cadru reînnoit pentru cooperarea europeană în domeniul tineretului (2010-2018)
   (2) a încorporat cea mai cuprinzătoare și mai ambițioasă strategie a UE pentru tineret până în prezent. Întinderea temporală a cadrului a coincis cu criza financiară și economică, care, deși a afectat în mod negativ toți cetățenii UE și statele membre într-o măsură mai mare sau mai mică, a avut un impact negativ și disproporționat asupra tinerilor și în special asupra tinerilor cu mai puține oportunități, având drept rezultat niveluri ridicate ale șomajului și sporind riscul de dislocare socială, alienare politică și chiar radicalizare violentă și extremism, care, la rândul lor, au pus sub semnul întrebării valorile democratice și coeziunea socială.

| 4. | După cum reiese în mod clar din rapoartele Comisiei Europene din 2012 și 2015 privind tineretul și din Raportul comun al Consiliului și Comisiei privind punerea în aplicare a cadrului reînnoit pentru cooperarea europeană în domeniul tineretului (2010-2018) (3), cadrul a adus o contribuție importantă și valoroasă nu numai la cooperarea în domeniul tineretului, ci și la viețile, perspectivele, bunăstarea, participarea și incluziunea tinerilor din întreaga Uniune Europeană. |
| --- | --- |

4.

După cum reiese în mod clar din rapoartele Comisiei Europene din 2012 și 2015 privind tineretul și din Raportul comun al Consiliului și Comisiei privind punerea în aplicare a cadrului reînnoit pentru cooperarea europeană în domeniul tineretului (2010-2018) (3), cadrul a adus o contribuție importantă și valoroasă nu numai la cooperarea în domeniul tineretului, ci și la viețile, perspectivele, bunăstarea, participarea și incluziunea tinerilor din întreaga Uniune Europeană.

| 5. | Planurile de lucru ale UE pentru tineret din perioada 2014-2015 (4) și 2016-2018 (5) au întărit și consolidat instrumentele și procesele pentru punerea în aplicare a cadrului reînnoit pentru cooperarea europeană în domeniul tineretului, aliniind-o într-o mai mare măsură la obiectivele Strategiei Europa 2020 și abordând noi provocări. |
| --- | --- |

5.

Planurile de lucru ale UE pentru tineret din perioada 2014-2015 (4) și 2016-2018 (5) au întărit și consolidat instrumentele și procesele pentru punerea în aplicare a cadrului reînnoit pentru cooperarea europeană în domeniul tineretului, aliniind-o într-o mai mare măsură la obiectivele Strategiei Europa 2020 și abordând noi provocări.

CONSTATĂ CĂ:

| 6. | Termenul operațional al cadrului reînnoit pentru cooperarea europeană în domeniul tineretului va expira la sfârșitul lui 2018 și atât termenul operațional al Strategiei Europa 2020, strategia pe zece ani a Uniunii Europene pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică, cât și termenul operațional al programului Erasmus + vor expira la sfârșitul lui 2020. |
| --- | --- |

6.

Termenul operațional al cadrului reînnoit pentru cooperarea europeană în domeniul tineretului va expira la sfârșitul lui 2018 și atât termenul operațional al Strategiei Europa 2020, strategia pe zece ani a Uniunii Europene pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică, cât și termenul operațional al programului Erasmus + vor expira la sfârșitul lui 2020.

SUBLINIAZĂ CĂ:

| 7. | Promovarea și garantarea valorilor Uniunii Europene, astfel cum sunt stabilite la articolul 2 din TUE (6), precum și încurajarea sentimentului de identitate europeană al tinerilor și a încrederii acestora în proiectul european prin dezvoltarea competențelor și prin promovarea participării politice, a angajamentului civic, a activităților de voluntariat și a mobilității în scop educațional ale acestora vor continua să fie esențiale în stabilirea viitoarei cooperări europene în domeniul tineretului. |
| --- | --- |

7.

Promovarea și garantarea valorilor Uniunii Europene, astfel cum sunt stabilite la articolul 2 din TUE (6), precum și încurajarea sentimentului de identitate europeană al tinerilor și a încrederii acestora în proiectul european prin dezvoltarea competențelor și prin promovarea participării politice, a angajamentului civic, a activităților de voluntariat și a mobilității în scop educațional ale acestora vor continua să fie esențiale în stabilirea viitoarei cooperări europene în domeniul tineretului.

| 8. | Rolul activităților pentru tineret, al învățării non-formale și informale este de o importanță majoră pentru domeniul tineretului și contribuie la dezvoltarea competențelor tinerilor. |
| --- | --- |

8.

Rolul activităților pentru tineret, al învățării non-formale și informale este de o importanță majoră pentru domeniul tineretului și contribuie la dezvoltarea competențelor tinerilor.

RECUNOAȘTE CĂ:

| 9. | Ar trebui să fie dezvoltat și sprijinit un nou cadru pentru cooperarea europeană în domeniul tineretului, pentru perioada de după 2018, care să pună accentul pe o abordare transsectorială cu o valoare adăugată evidentă la nivelul UE și să includă posibile planuri de lucru ale UE pentru tineret, ținând seama totodată de rezultatele evaluării cadrului actual. |
| --- | --- |

9.

Ar trebui să fie dezvoltat și sprijinit un nou cadru pentru cooperarea europeană în domeniul tineretului, pentru perioada de după 2018, care să pună accentul pe o abordare transsectorială cu o valoare adăugată evidentă la nivelul UE și să includă posibile planuri de lucru ale UE pentru tineret, ținând seama totodată de rezultatele evaluării cadrului actual.

INVITĂ STATELE MEMBRE ȘI COMISIA, ÎN LIMITA COMPETENȚELOR ACESTORA ȘI ȚINÂND SEAMA ÎN MOD CORESPUNZĂTOR DE PRINCIPIUL SUBSIDIARITĂȚII:

| 10. | să se asigure că dezvoltarea cadrului pentru viitoarea cooperare europeană în domeniul tineretului se bazează pe elemente concrete, este fundamentată și susținută de o consultare amplă și favorabilă incluziunii cu toate părțile interesate relevante, inclusiv tinerii, furnizorii de activități pentru tineret (7), lucrătorii de tineret (atât profesioniști, cât și voluntari) și factorii de decizie de la toate nivelurile, pentru a promova consensul și angajamentul față de scopurile și obiectivele viitoarei politici pentru tineret. |
| --- | --- |

10.

să se asigure că dezvoltarea cadrului pentru viitoarea cooperare europeană în domeniul tineretului se bazează pe elemente concrete, este fundamentată și susținută de o consultare amplă și favorabilă incluziunii cu toate părțile interesate relevante, inclusiv tinerii, furnizorii de activități pentru tineret (7), lucrătorii de tineret (atât profesioniști, cât și voluntari) și factorii de decizie de la toate nivelurile, pentru a promova consensul și angajamentul față de scopurile și obiectivele viitoarei politici pentru tineret.

| 11. | să aibă în vedere că cadrul pentru viitoarea cooperare europeană în domeniul tineretului este transsectorial, flexibil, reactiv și transparent și să țină seama de circumstanțele politice, sociale, culturale și economice în evoluție rapidă la nivel european și internațional. |
| --- | --- |

11.

să aibă în vedere că cadrul pentru viitoarea cooperare europeană în domeniul tineretului este transsectorial, flexibil, reactiv și transparent și să țină seama de circumstanțele politice, sociale, culturale și economice în evoluție rapidă la nivel european și internațional.

| 12. | să se asigure că Erasmus+ și alte programe și instrumente contribuie și, după caz, sunt aliniate la punerea în aplicare a cadrului. |
| --- | --- |

12.

să se asigure că Erasmus+ și alte programe și instrumente contribuie și, după caz, sunt aliniate la punerea în aplicare a cadrului.

| 13. | să pună accentul principal al cadrului pe temele specifice ale politicii pentru tineret, care sunt de competența structurilor responsabile de tineret, dar, totodată, să consolideze în continuare evoluțiile și inițiativele în domenii conexe de politică pentru a asigura cooperarea transsectorială și sprijinul reciproc. |
| --- | --- |

13.

să pună accentul principal al cadrului pe temele specifice ale politicii pentru tineret, care sunt de competența structurilor responsabile de tineret, dar, totodată, să consolideze în continuare evoluțiile și inițiativele în domenii conexe de politică pentru a asigura cooperarea transsectorială și sprijinul reciproc.

| 14. | să evalueze, să revizuiască și să reînnoiască dialogul structurat și obiectivele sale în vederea facilitării unui dialog constructiv inovator, semnificativ și specific nu numai cu tinerii din organizațiile de tineret, dar și cu tinerii din diverse medii, cu mai puține oportunități, precum și cu tinerii care nu fac parte din organizații. |
| --- | --- |

14.

să evalueze, să revizuiască și să reînnoiască dialogul structurat și obiectivele sale în vederea facilitării unui dialog constructiv inovator, semnificativ și specific nu numai cu tinerii din organizațiile de tineret, dar și cu tinerii din diverse medii, cu mai puține oportunități, precum și cu tinerii care nu fac parte din organizații.

| 15. | să ia în considerare în mai mare măsură competențele (cunoștințe, aptitudini și atitudini) și valorile de care tinerii au nevoie pentru a susține realizările în viața personală, socială și profesională și, în special, să se adreseze tinerilor cu mai puține oportunități și să-i includă. |
| --- | --- |

15.

să ia în considerare în mai mare măsură competențele (cunoștințe, aptitudini și atitudini) și valorile de care tinerii au nevoie pentru a susține realizările în viața personală, socială și profesională și, în special, să se adreseze tinerilor cu mai puține oportunități și să-i includă.

| 16. | să aibă în vedere rolul pe care internetul, platformele de comunicare socială și digitizarea îl pot juca în promovarea solidarității, a participării politice și a cetățeniei active în rândul tinerilor și în combaterea alienării politice, a populismului, a propagandei și a radicalizării care pot duce la extremism violent. |
| --- | --- |

16.

să aibă în vedere rolul pe care internetul, platformele de comunicare socială și digitizarea îl pot juca în promovarea solidarității, a participării politice și a cetățeniei active în rândul tinerilor și în combaterea alienării politice, a populismului, a propagandei și a radicalizării care pot duce la extremism violent.

| 17. | să evalueze, să consolideze și să dezvolte în continuare, acolo unde este posibil, instrumente de politică și metode, precum și modalități complementare de colaborare cum ar fi Parteneriatul UE-CoE în domeniul tineretului, cu scopul de a menține și de a consolida cooperarea europeană eficace în domeniul tineretului pentru perioada de după 2018. |
| --- | --- |

17.

să evalueze, să consolideze și să dezvolte în continuare, acolo unde este posibil, instrumente de politică și metode, precum și modalități complementare de colaborare cum ar fi Parteneriatul UE-CoE în domeniul tineretului, cu scopul de a menține și de a consolida cooperarea europeană eficace în domeniul tineretului pentru perioada de după 2018.

PRIN URMARE, CONVINE:

| 18. | să invite viitoarele președinții să pregătească un nou proiect de cadru pentru cooperarea europeană în domeniul tineretului pentru perioada de după 2018, ținând seama de prezentele concluzii, precum și de viitoarea inițiativă a Comisiei privind o strategie a UE pentru tineret pentru perioada de după 2018. Acest proiect ar trebui să fie prezentat Consiliului în vederea adoptării sale. |
| --- | --- |

18.

să invite viitoarele președinții să pregătească un nou proiect de cadru pentru cooperarea europeană în domeniul tineretului pentru perioada de după 2018, ținând seama de prezentele concluzii, precum și de viitoarea inițiativă a Comisiei privind o strategie a UE pentru tineret pentru perioada de după 2018. Acest proiect ar trebui să fie prezentat Consiliului în vederea adoptării sale.

---

(1)  Documentul 9008/09.

(2)  JO C 311, 19.12.2009, p. 1.

(3)  JO C 417, 15.12.2015, p. 17.

(4)  JO C 183, 14.6.2014, p. 5.

(5)  JO C 417, 15.12.2015, p. 1.

(6)  JO C 326, 26.10.2012, p. 17.

(7)  Prin furnizori de activități pentru tineret se înțelege toate organizațiile, agențiile și alte organisme, atât finanțate de stat, cât și de voluntariat, care desfășoară programe, proiecte, inițiative și activități pentru tineri bazate pe activități pentru tineret.

---

ANEXĂ

CONTEXTUL POLITIC

| 1. | Tratatul privind Uniunea Europeană (1). |
| --- | --- |

1.

Tratatul privind Uniunea Europeană (1).

| 2. | Cadrul reînnoit pentru cooperarea europeană în domeniul tineretului (2010-2018), care a stabilit două obiective strategice globale și o abordare duală pentru atingerea acestora, utilizând inițiative specifice în domeniul tineretului și integrând inițiative în cadrul a opt domenii de acțiune. Cadrul a prevăzut totodată cicluri de lucru de trei ani pentru care urmau a fi convenite priorități, precum și un dialog structurat cu tinerii care să stea la baza procesului. |
| --- | --- |

2.

Cadrul reînnoit pentru cooperarea europeană în domeniul tineretului (2010-2018), care a stabilit două obiective strategice globale și o abordare duală pentru atingerea acestora, utilizând inițiative specifice în domeniul tineretului și integrând inițiative în cadrul a opt domenii de acțiune. Cadrul a prevăzut totodată cicluri de lucru de trei ani pentru care urmau a fi convenite priorități, precum și un dialog structurat cu tinerii care să stea la baza procesului.

| 3. | Raportul comun al Consiliului și al Comisiei privind punerea în aplicare a cadrului reînnoit pentru cooperarea europeană în domeniul tineretului (2015), care a evaluat impactul cadrului în perioada 2013-2015. |
| --- | --- |

3.

Raportul comun al Consiliului și al Comisiei privind punerea în aplicare a cadrului reînnoit pentru cooperarea europeană în domeniul tineretului (2015), care a evaluat impactul cadrului în perioada 2013-2015.

| 4. | Europa 2020, strategia pe zece ani a Uniunii Europene pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică, care a inclus inițiativele emblematice „Tineret în mișcare” și „O agendă pentru noi competențe și locuri de muncă”. |
| --- | --- |

4.

Europa 2020, strategia pe zece ani a Uniunii Europene pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică, care a inclus inițiativele emblematice „Tineret în mișcare” și „O agendă pentru noi competențe și locuri de muncă”.

| 5. | Declarația de la Paris din 17 martie 2015, care a promovat cetățenia și valorile comune ale libertății, toleranței și nediscriminării prin educație. |
| --- | --- |

5.

Declarația de la Paris din 17 martie 2015, care a promovat cetățenia și valorile comune ale libertății, toleranței și nediscriminării prin educație.

| 6. | Comunicarea Comisiei din 28 aprilie 2015 cu privire la Agenda europeană privind securitatea, care precizează că participarea tineretului joacă un rol esențial în prevenirea radicalizării violente prin promovarea valorilor europene comune, încurajarea incluziunii sociale, sporirea înțelegerii reciproce și a toleranței. |
| --- | --- |

6.

Comunicarea Comisiei din 28 aprilie 2015 cu privire la Agenda europeană privind securitatea, care precizează că participarea tineretului joacă un rol esențial în prevenirea radicalizării violente prin promovarea valorilor europene comune, încurajarea incluziunii sociale, sporirea înțelegerii reciproce și a toleranței.

| 7. | Comunicarea Comisiei din 10 iunie 2016 către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor intitulată O nouă agendă pentru competențe în Europa intitulată „O nouă agendă pentru competențe în Europa - Să lucrăm împreună pentru consolidarea capitalului uman, a capacității de inserție profesională și a competitivității”. |
| --- | --- |

7.

Comunicarea Comisiei din 10 iunie 2016 către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor intitulată O nouă agendă pentru competențe în Europa intitulată „O nouă agendă pentru competențe în Europa - Să lucrăm împreună pentru consolidarea capitalului uman, a capacității de inserție profesională și a competitivității”.

| 8. | Rezoluția Consiliului din 15 decembrie 2016 privind o Nouă agendă pentru competențe într-o Europă competitivă și favorabilă incluziunii. |
| --- | --- |

8.

Rezoluția Consiliului din 15 decembrie 2016 privind o Nouă agendă pentru competențe într-o Europă competitivă și favorabilă incluziunii.

| 9. | Comunicările Comisiei Europene din 7 decembrie 2016 intitulate „Investiția în tinerii Europei”, „Îmbunătățirea și modernizarea educației” și „Spre un Corp european de solidaritate”. |
| --- | --- |

9.

Comunicările Comisiei Europene din 7 decembrie 2016 intitulate „Investiția în tinerii Europei”, „Îmbunătățirea și modernizarea educației” și „Spre un Corp european de solidaritate”.

| 10. | Cartea albă privind viitorul Europei – Reflecții și scenarii pentru UE27 până în 2025. |
| --- | --- |

10.

Cartea albă privind viitorul Europei – Reflecții și scenarii pentru UE27 până în 2025.

---

(1)  JO C 326, 26.10.2012, p. 13.

---

| 15.6.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 189/38 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 189/38

---

Concluziile Consiliului privind o abordare strategică a UE în ceea ce privește relațiile culturale internaționale

(2017/C 189/08)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

| 1. | REAMINTEȘTE Concluziile Consiliului din 24 noiembrie 2015 privind cultura în relațiile externe ale UE, cu accent pe cultură în cooperarea pentru dezvoltare (1), care, printre altele, au invitat Comisia și Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate să propună o abordare mai strategică a culturii în relațiile externe ale UE; |
| --- | --- |

1.

REAMINTEȘTE Concluziile Consiliului din 24 noiembrie 2015 privind cultura în relațiile externe ale UE, cu accent pe cultură în cooperarea pentru dezvoltare (1), care, printre altele, au invitat Comisia și Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate să propună o abordare mai strategică a culturii în relațiile externe ale UE;

| 2. | SALUTĂ faptul că Comisia și Înaltul Reprezentant au răspuns acestei invitații emițând o Comunicare comună intitulată „Către o strategie a UE pentru relațiile culturale internaționale” (2), la 8 iunie 2016; |
| --- | --- |

2.

SALUTĂ faptul că Comisia și Înaltul Reprezentant au răspuns acestei invitații emițând o Comunicare comună intitulată „Către o strategie a UE pentru relațiile culturale internaționale” (2), la 8 iunie 2016;

| 3. | REAMINTEȘTE Concluziile Consiliului din 17 octombrie 2016 privind Strategia globală pentru politica externă și de securitate a UE (3), care au aprobat domeniile prioritare pentru punerea în aplicare a strategiei globale și au subliniat rolul diplomației culturale; |
| --- | --- |

3.

REAMINTEȘTE Concluziile Consiliului din 17 octombrie 2016 privind Strategia globală pentru politica externă și de securitate a UE (3), care au aprobat domeniile prioritare pentru punerea în aplicare a strategiei globale și au subliniat rolul diplomației culturale;

| 4. | SALUTĂ faptul că strategia globală (4) a recunoscut rolul culturii în politica externă și de securitate a UE în general și, în special, în domenii precum combaterea terorismului, reziliența societății și soluționarea conflictelor; |
| --- | --- |

4.

SALUTĂ faptul că strategia globală (4) a recunoscut rolul culturii în politica externă și de securitate a UE în general și, în special, în domenii precum combaterea terorismului, reziliența societății și soluționarea conflictelor;

| 5. | Astfel, RECUNOAȘTE că cultura face parte dintr-o abordare strategică și transversală a relațiilor internaționale ale Uniunii; |
| --- | --- |

5.

Astfel, RECUNOAȘTE că cultura face parte dintr-o abordare strategică și transversală a relațiilor internaționale ale Uniunii;

| 6. | ȚINÂND SEAMA ÎN MOD CORESPUNZĂTOR de domeniile respective de competență ale Uniunii Europene și ale statelor membre, precum și de principiul subsidiarității, SUBLINIAZĂ că o abordare strategică a relațiilor culturale internaționale ar trebui să cuprindă toate domeniile politice relevante și să ia în considerare Comunicarea comună din 8 iunie 2016. Aceasta ar trebui să fie, de asemenea, în conformitate cu Convenția UNESCO din 2005 privind protecția și promovarea diversității expresiilor culturale, precum și cu Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă a Organizației Națiunilor Unite. Mai exact, o astfel de abordare ar trebui:






  (a) | să implice o perspectivă ascendentă, respectând independența sectorului cultural, întărind libertatea de exprimare și integritatea artiștilor, încurajând contactele directe între artiști, operatorii culturali și societatea civilă și permițând suficientă flexibilitate pentru a lua în considerare scena mondială în rapidă schimbare; |
| --- | --- | --- |

6.

ȚINÂND SEAMA ÎN MOD CORESPUNZĂTOR de domeniile respective de competență ale Uniunii Europene și ale statelor membre, precum și de principiul subsidiarității, SUBLINIAZĂ că o abordare strategică a relațiilor culturale internaționale ar trebui să cuprindă toate domeniile politice relevante și să ia în considerare Comunicarea comună din 8 iunie 2016. Aceasta ar trebui să fie, de asemenea, în conformitate cu Convenția UNESCO din 2005 privind protecția și promovarea diversității expresiilor culturale, precum și cu Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă a Organizației Națiunilor Unite. Mai exact, o astfel de abordare ar trebui:

(a)

să implice o perspectivă ascendentă, respectând independența sectorului cultural, întărind libertatea de exprimare și integritatea artiștilor, încurajând contactele directe între artiști, operatorii culturali și societatea civilă și permițând suficientă flexibilitate pentru a lua în considerare scena mondială în rapidă schimbare;

| (b) | să fie dezvoltată plecând de la premisa că relațiile culturale internaționale pot lua formă numai prin promovarea diversității culturale în cadrul UE, prin urmare, oferind posibilitatea ca cetățenii să își extindă aprecierea și cunoașterea culturală, să își stimuleze creativitatea și să încurajeze învățarea și dialogul reciproce consolidate de-a lungul timpului, în vederea dezvoltării în continuare a competențelor interculturale (5) și a promovării dialogului intercultural; |
| --- | --- |

(b)

să fie dezvoltată plecând de la premisa că relațiile culturale internaționale pot lua formă numai prin promovarea diversității culturale în cadrul UE, prin urmare, oferind posibilitatea ca cetățenii să își extindă aprecierea și cunoașterea culturală, să își stimuleze creativitatea și să încurajeze învățarea și dialogul reciproce consolidate de-a lungul timpului, în vederea dezvoltării în continuare a competențelor interculturale (5) și a promovării dialogului intercultural;

| (c) | să încurajeze consecvența și coerența eforturilor, asigurând, totodată, complementaritatea deplină cu acțiunile statelor membre. De asemenea, ar trebui să existe complementaritate cu acțiunile desfășurate la nivel internațional, cum ar fi prin intermediul Consiliului Europei și al UNESCO, evitând, totodată, dublarea eforturilor. |
| --- | --- |

(c)

să încurajeze consecvența și coerența eforturilor, asigurând, totodată, complementaritatea deplină cu acțiunile statelor membre. De asemenea, ar trebui să existe complementaritate cu acțiunile desfășurate la nivel internațional, cum ar fi prin intermediul Consiliului Europei și al UNESCO, evitând, totodată, dublarea eforturilor.

| 7. | Plecând de la premisa că cultura este un element esențial al relațiilor internaționale ale UE, RECOMANDĂ ca un Grup „Prietenii Președinției” să fie activat pentru a acționa ca o platformă transversală de definire a unei abordări strategice integrate, cuprinzătoare și treptate a UE în ceea ce privește relațiile culturale internaționale care să exploreze sinergiile între toate domeniile de politică relevante, cu respectarea în totalitate a principiului subsidiarității. Astfel, acest grup ar identifica principiile, obiectivele și prioritățile strategice comune ale unei asemenea abordări pentru a fi incluse într-o foaie de parcurs, identificând cazurile în care ar putea fi relevantă o acțiune comună la nivelul UE; |
| --- | --- |

7.

Plecând de la premisa că cultura este un element esențial al relațiilor internaționale ale UE, RECOMANDĂ ca un Grup „Prietenii Președinției” să fie activat pentru a acționa ca o platformă transversală de definire a unei abordări strategice integrate, cuprinzătoare și treptate a UE în ceea ce privește relațiile culturale internaționale care să exploreze sinergiile între toate domeniile de politică relevante, cu respectarea în totalitate a principiului subsidiarității. Astfel, acest grup ar identifica principiile, obiectivele și prioritățile strategice comune ale unei asemenea abordări pentru a fi incluse într-o foaie de parcurs, identificând cazurile în care ar putea fi relevantă o acțiune comună la nivelul UE;

INVITĂ STATELE MEMBRE:

| 8. | Să consolideze colaborarea între ministerele relevante, în special ministerele culturii și afacerilor externe, autoritățile locale și regionale și părțile interesate; |
| --- | --- |

8.

Să consolideze colaborarea între ministerele relevante, în special ministerele culturii și afacerilor externe, autoritățile locale și regionale și părțile interesate;

INVITĂ COMISIA ȘI SERVICIUL EUROPEAN DE ACȚIUNE EXTERNĂ (SEAE):

| 9. | Să sprijine Grupul „Prietenii Președinției” prin oferirea de expertiză tehnică, cum ar fi prin platforma diplomației culturale (6); |
| --- | --- |

9.

Să sprijine Grupul „Prietenii Președinției” prin oferirea de expertiză tehnică, cum ar fi prin platforma diplomației culturale (6);

| 10. | Să acorde prioritate inițiativelor în domeniul relațiilor culturale internaționale prin politici și programe ale UE și să ia în considerare vizibilitatea sporită a acestora prin intermediul unui portal de acces unic; |
| --- | --- |

10.

Să acorde prioritate inițiativelor în domeniul relațiilor culturale internaționale prin politici și programe ale UE și să ia în considerare vizibilitatea sporită a acestora prin intermediul unui portal de acces unic;

INVITĂ STATELE MEMBRE, COMISIA ȘI SEAE:

| 11. | Să colecteze și să facă schimb de bune practici privind inițiative culturale în țările terțe, inclusiv prin platforma diplomației culturale; |
| --- | --- |

11.

Să colecteze și să facă schimb de bune practici privind inițiative culturale în țările terțe, inclusiv prin platforma diplomației culturale;

| 12. | Să ia în considerare desfășurarea de proiecte-pilot în țări terțe pentru a testa forme de colaborare, inclusiv acțiuni comune și parteneriate intersectoriale creative, cu implicarea actorilor culturali locali, a autorităților locale și regionale, a ONG-urilor relevante, a institutelor culturale naționale, a clusterelor EUNIC (7) și a delegațiilor UE. |
| --- | --- |

12.

Să ia în considerare desfășurarea de proiecte-pilot în țări terțe pentru a testa forme de colaborare, inclusiv acțiuni comune și parteneriate intersectoriale creative, cu implicarea actorilor culturali locali, a autorităților locale și regionale, a ONG-urilor relevante, a institutelor culturale naționale, a clusterelor EUNIC (7) și a delegațiilor UE.

---

(1)  Concluziile Consiliului privind cultura în relațiile externe ale UE, cu accent pe cultură în cooperarea pentru dezvoltare (JO C 417, 15.12.2015, p. 41).

(2)  Doc. 10082/16

(3)  Doc. 13202/16

(4)  Doc. 10715/16

(5)  Concluziile Consiliului din 22 mai 2008 privind competențele interculturale (JO C 141, 7.6.2008, p. 14).

(6)  Platforma diplomației culturale a fost lansată în martie 2016 de către Serviciul Instrumente de Politică Externă al Comisiei Europene pentru a sprijini instituțiile UE în punerea în aplicare a unei strategii a UE pentru relațiile culturale internaționale. Obiectivul platformei este desfășurarea de activități de consolidare a colaborării culturale a UE cu țările terțe și cu cetățenii acestora, în special prin sprijinirea și consilierea instituțiilor UE, inclusiv a delegațiilor UE, precum și prin crearea unui program de formare în materie de leadership cultural la nivel global.

(Sursa: http://www.cultureinexternalrelations.eu/)

(7)  Rețeaua EUNIC (Institutele culturale naționale din Uniunea Europeană) este o federație de rețele reunind institutele culturale naționale și ambasadele.

---

| 15.6.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 189/40 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 189/40

---

Concluziile Consiliului și ale reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, privind sportul drept platformă pentru incluziune socială prin voluntariat

(2017/C 189/09)

CONSILIUL UE ȘI REPREZENTANȚII GUVERNELOR STATELOR MEMBRE, REUNIȚI ÎN CADRUL CONSILIULUI,

REAMINTIND CĂ

| 1. | Sportul este cea mai vastă activitate socială și de voluntariat în Europa. Multe persoane sunt interesate de sport și acesta joacă un rol important în crearea de legături între persoane din diferite categorii. |
| --- | --- |

1.

Sportul este cea mai vastă activitate socială și de voluntariat în Europa. Multe persoane sunt interesate de sport și acesta joacă un rol important în crearea de legături între persoane din diferite categorii.

| 2. | Societățile europene întâmpină dificultăți în a rămâne unite și favorabile incluziunii. Voluntariatul în sport ca mod de implicare în societate pot sprijini integrarea socială, contribuie la cetățenia activă și pot fi utilizate pentru a combate excluziunea socială (1). |
| --- | --- |

2.

Societățile europene întâmpină dificultăți în a rămâne unite și favorabile incluziunii. Voluntariatul în sport ca mod de implicare în societate pot sprijini integrarea socială, contribuie la cetățenia activă și pot fi utilizate pentru a combate excluziunea socială (1).

| 3. | Voluntariatul în sport poate crea un sentiment mai puternic de apartenență la societate în rândul membrilor vulnerabili ai societății. Acest lucru poate contribui la promovarea cetățeniei active. Prezentele concluzii ale Consiliului recunosc diversitatea din interiorul societății europene și își propun să vizeze grupurile expuse riscului de marginalizare, și anume migranții și refugiații (2), persoanele în vârstă, persoanele cu handicap și tinerii vulnerabili (3). |
| --- | --- |

3.

Voluntariatul în sport poate crea un sentiment mai puternic de apartenență la societate în rândul membrilor vulnerabili ai societății. Acest lucru poate contribui la promovarea cetățeniei active. Prezentele concluzii ale Consiliului recunosc diversitatea din interiorul societății europene și își propun să vizeze grupurile expuse riscului de marginalizare, și anume migranții și refugiații (2), persoanele în vârstă, persoanele cu handicap și tinerii vulnerabili (3).

RECUNOSCÂND CĂ

| 4. | Chiar și cu o redresare limitată, lentă, în urma crizei economice și financiare, o serie de state membre ale UE au continuat lupta împotriva sărăciei și a excluziunii sociale (4). Incluziunea socială necesită un tratament egal al tuturor categoriilor sociale și un accent special pus pe participare. |
| --- | --- |

4.

Chiar și cu o redresare limitată, lentă, în urma crizei economice și financiare, o serie de state membre ale UE au continuat lupta împotriva sărăciei și a excluziunii sociale (4). Incluziunea socială necesită un tratament egal al tuturor categoriilor sociale și un accent special pus pe participare.

| 5. | Conflictele, crizele și situațiile instabile din țările terțe au avut drept rezultat o creștere fără precedent a numărului de migranți și refugiați (5) în Europa din 2010 încoace, declanșând o criză a migranților și a refugiaților în Europa, statele membre ale UE întâmpinând greutăți în a face față afluxului. |
| --- | --- |

5.

Conflictele, crizele și situațiile instabile din țările terțe au avut drept rezultat o creștere fără precedent a numărului de migranți și refugiați (5) în Europa din 2010 încoace, declanșând o criză a migranților și a refugiaților în Europa, statele membre ale UE întâmpinând greutăți în a face față afluxului.

| 6. | Declarația comună a Consiliului, Comisiei și Parlamentului European privind prioritățile legislative ale UE pentru 2017 vizează abordarea celor mai urgente provocări cu care se confruntă UE în prezent. Declarația comună stabilește șase domenii specifice care ar trebui să fie considerate drept o prioritate. Dezvoltarea dimensiunii sociale a UE și reformarea și dezvoltarea politicii UE în materie de migrație se numără printre aceste șase domenii prioritare (6). |
| --- | --- |

6.

Declarația comună a Consiliului, Comisiei și Parlamentului European privind prioritățile legislative ale UE pentru 2017 vizează abordarea celor mai urgente provocări cu care se confruntă UE în prezent. Declarația comună stabilește șase domenii specifice care ar trebui să fie considerate drept o prioritate. Dezvoltarea dimensiunii sociale a UE și reformarea și dezvoltarea politicii UE în materie de migrație se numără printre aceste șase domenii prioritare (6).

| 7. | Voluntariatul în sport poate viza persoane la nivel internațional, național, regional și local, poate încuraja cetățenia activă și poate fi, de asemenea, un instrument social puternic în multe domenii. Acesta poate fi utilizat pentru a contribui la integrarea populației migrante din ce în ce mai numeroase, pentru a combate excluziunea socială sau pentru a spori solidaritatea între generații, precum și pentru a contribui la egalitatea de gen. Voluntariatul în sport joacă un rol integrator în crearea de coeziunea socială și de comunități favorabile incluziunii. În această privință, autoritățile locale, în cooperare cu cluburile și asociațiile sportive și cu alte entități care folosesc sportul ca metodă de lucru, joacă un rol esențial. |
| --- | --- |

7.

Voluntariatul în sport poate viza persoane la nivel internațional, național, regional și local, poate încuraja cetățenia activă și poate fi, de asemenea, un instrument social puternic în multe domenii. Acesta poate fi utilizat pentru a contribui la integrarea populației migrante din ce în ce mai numeroase, pentru a combate excluziunea socială sau pentru a spori solidaritatea între generații, precum și pentru a contribui la egalitatea de gen. Voluntariatul în sport joacă un rol integrator în crearea de coeziunea socială și de comunități favorabile incluziunii. În această privință, autoritățile locale, în cooperare cu cluburile și asociațiile sportive și cu alte entități care folosesc sportul ca metodă de lucru, joacă un rol esențial.

| 8. | Persoanele în vârstă reprezintă o parte importantă și din ce în ce mai mare a societății, a economiei, a culturii și a vieții europene. O combinație de factori, cum ar fi veniturile scăzute, starea precară de sănătate, vârsta înaintată și/sau discriminarea pe criterii de gen, capacitatea fizică sau mentală redusă, șomajul, izolarea, abuzurile, precum și accesul limitat la servicii, pot juca un rol în creșterea riscului de sărăcie și de excluziune socială (7) pentru unele persoane din cadrul acestui grup. Voluntariatul în sport poate scoate persoanele din izolare și le poate determina să își împărtășească experiența, sprijinind dialogul între generații. |
| --- | --- |

8.

Persoanele în vârstă reprezintă o parte importantă și din ce în ce mai mare a societății, a economiei, a culturii și a vieții europene. O combinație de factori, cum ar fi veniturile scăzute, starea precară de sănătate, vârsta înaintată și/sau discriminarea pe criterii de gen, capacitatea fizică sau mentală redusă, șomajul, izolarea, abuzurile, precum și accesul limitat la servicii, pot juca un rol în creșterea riscului de sărăcie și de excluziune socială (7) pentru unele persoane din cadrul acestui grup. Voluntariatul în sport poate scoate persoanele din izolare și le poate determina să își împărtășească experiența, sprijinind dialogul între generații.

| 9. | Pe lângă faptul că dezvoltă o serie de abilități și competențe, voluntariatul în sport le oferă tinerilor oportunități de învățare non-formală și informală prin intermediul cărora aceștia își pot însuși atitudini sociale pozitive bazate pe valori dezvoltate prin sport (8). Voluntariatul în sport poate servi, de asemenea, ca plasă de siguranță pentru tinerii marginalizați, neîncadrați în muncă sau într-un sistem de educație (9). |
| --- | --- |

9.

Pe lângă faptul că dezvoltă o serie de abilități și competențe, voluntariatul în sport le oferă tinerilor oportunități de învățare non-formală și informală prin intermediul cărora aceștia își pot însuși atitudini sociale pozitive bazate pe valori dezvoltate prin sport (8). Voluntariatul în sport poate servi, de asemenea, ca plasă de siguranță pentru tinerii marginalizați, neîncadrați în muncă sau într-un sistem de educație (9).

| 10. | Egalitatea de șanse pentru persoanele cu handicap le permite acestora să participe, în calitate de voluntari în domeniul sportului, în condiții de egalitate cu ceilalți (10). Toate persoanele cu handicap ar trebui să aibă dreptul la acces deplin la activități sportive, inclusiv la calitatea de voluntar (11). |
| --- | --- |

10.

Egalitatea de șanse pentru persoanele cu handicap le permite acestora să participe, în calitate de voluntari în domeniul sportului, în condiții de egalitate cu ceilalți (10). Toate persoanele cu handicap ar trebui să aibă dreptul la acces deplin la activități sportive, inclusiv la calitatea de voluntar (11).

RECUNOSCÂND CĂ

| 11. | Potrivit Eurobarometrului 2014, 7 % dintre cetățenii UE declară că se implică în activități de voluntariat care sprijină activitățile sportive (12). Sondajul arată că o treime din respondenți petrec mai mult de șase ore pe lună în cadrul unor activități de voluntariat, 8 % dintre ei petrecând 21 de ore sau mai mult. |
| --- | --- |

11.

Potrivit Eurobarometrului 2014, 7 % dintre cetățenii UE declară că se implică în activități de voluntariat care sprijină activitățile sportive (12). Sondajul arată că o treime din respondenți petrec mai mult de șase ore pe lună în cadrul unor activități de voluntariat, 8 % dintre ei petrecând 21 de ore sau mai mult.

| 12. | Voluntariatul joacă un rol esențial în includerea persoanelor în cadrul unei comunități prin consolidarea rolului de cetățeni activi, creșterea capacității de inserție profesională și promovarea valorilor și a dialogului intercultural. Activitățile de voluntariat în sport pot lua forme diferite și pot fi efectuate ocazional (de exemplu, pregătirea și organizarea de evenimente sportive locale, regionale, naționale și internaționale) sau într-un mod mai sistematic, zi de zi (de exemplu, activitățile desfășurate în gestionarea diverselor organisme sportive sau asociații active în domeniul sportului) (13). |
| --- | --- |

12.

Voluntariatul joacă un rol esențial în includerea persoanelor în cadrul unei comunități prin consolidarea rolului de cetățeni activi, creșterea capacității de inserție profesională și promovarea valorilor și a dialogului intercultural. Activitățile de voluntariat în sport pot lua forme diferite și pot fi efectuate ocazional (de exemplu, pregătirea și organizarea de evenimente sportive locale, regionale, naționale și internaționale) sau într-un mod mai sistematic, zi de zi (de exemplu, activitățile desfășurate în gestionarea diverselor organisme sportive sau asociații active în domeniul sportului) (13).

| 13. | Încă nu există suficiente dovezi care să sprijine politicile din domeniul incluziunii sociale și al voluntariatului în sport. Până în prezent nu s-a efectuat niciun studiu sistematic, la nivel transnațional, care să se axeze pe condițiile politice, pe implicațiile economice și sociale și pe caracteristicile structurale ale asociațiilor, federațiilor, cluburilor și altor entități sportive care promovează incluziunea socială și voluntariatul în sport (14)
   (15). |
| --- | --- |

13.

Încă nu există suficiente dovezi care să sprijine politicile din domeniul incluziunii sociale și al voluntariatului în sport. Până în prezent nu s-a efectuat niciun studiu sistematic, la nivel transnațional, care să se axeze pe condițiile politice, pe implicațiile economice și sociale și pe caracteristicile structurale ale asociațiilor, federațiilor, cluburilor și altor entități sportive care promovează incluziunea socială și voluntariatul în sport (14)
   (15).

| 14. | Corpul european de solidaritate își propune să permită unui număr mai mare de tineri să participe la o gamă largă de activități de solidaritate, prin voluntariat, prin ocuparea unui loc de muncă, prin stagii sau prin ucenicii, pentru a contribui la soluționarea unor situații dificile în întreaga Europă. Aceasta le poate permite să dezvolte competențele de care au nevoie atât pe piața forței de muncă, cât și pentru o cetățenie activă. Acest lucru, la rândul său, ar putea contribui la promovarea incluziunii sociale și a valorilor europene (16). |
| --- | --- |

14.

Corpul european de solidaritate își propune să permită unui număr mai mare de tineri să participe la o gamă largă de activități de solidaritate, prin voluntariat, prin ocuparea unui loc de muncă, prin stagii sau prin ucenicii, pentru a contribui la soluționarea unor situații dificile în întreaga Europă. Aceasta le poate permite să dezvolte competențele de care au nevoie atât pe piața forței de muncă, cât și pentru o cetățenie activă. Acest lucru, la rândul său, ar putea contribui la promovarea incluziunii sociale și a valorilor europene (16).

INVITĂ STATELE MEMBRE

| 15. | Să analizeze și să aprobe voluntariatul în sport drept platformă pentru incluziunea socială. Acest lucru poate fi realizat prin sprijinirea și încurajarea autorităților locale și regionale, în cooperare cu cluburile și organizațiile sportive, inclusiv organizații neguvernamentale, să folosească sportul ca metodă de lucru pentru acorda acces persoanelor excluse din punct de vedere social. Acest lucru ar servi la promovarea și dezvoltarea unor modalități inovatoare de a încuraja incluziunea socială a minorităților și a grupurilor vulnerabile, inclusiv a persoanelor în vârstă izolate, a tinerilor vulnerabili, a persoanelor cu handicap, a migranților și a refugiaților, prin promovarea voluntariatului în sport, înzestrând astfel aceste minorități cu noi competențe și transmițându-le ideea de sport ca stil de viață. |
| --- | --- |

15.

Să analizeze și să aprobe voluntariatul în sport drept platformă pentru incluziunea socială. Acest lucru poate fi realizat prin sprijinirea și încurajarea autorităților locale și regionale, în cooperare cu cluburile și organizațiile sportive, inclusiv organizații neguvernamentale, să folosească sportul ca metodă de lucru pentru acorda acces persoanelor excluse din punct de vedere social. Acest lucru ar servi la promovarea și dezvoltarea unor modalități inovatoare de a încuraja incluziunea socială a minorităților și a grupurilor vulnerabile, inclusiv a persoanelor în vârstă izolate, a tinerilor vulnerabili, a persoanelor cu handicap, a migranților și a refugiaților, prin promovarea voluntariatului în sport, înzestrând astfel aceste minorități cu noi competențe și transmițându-le ideea de sport ca stil de viață.

| 16. | Să promoveze voluntariatul în sport printre persoanele din toate sferele societății, inclusiv migranții, persoanele în vârstă, persoanele cu handicap și tinerii vulnerabili. |
| --- | --- |

16.

Să promoveze voluntariatul în sport printre persoanele din toate sferele societății, inclusiv migranții, persoanele în vârstă, persoanele cu handicap și tinerii vulnerabili.

| 17. | Să dezvolte și să promoveze voluntariatul în sport drept concept educațional valoros, care trebuie inclus la diferitele niveluri ale învățării informale și non-formale, implicând tinerii, organizațiile sportive și alte părți interesate ale societății civile și consolidând cooperarea între acestea. Aceasta ar putea presupune programe educaționale, în cooperare cu organizațiile sportive, care să scoată în evidență atât beneficiile stării de bine fizice și mintale, cât și importanța voluntariatului în sport. |
| --- | --- |

17.

Să dezvolte și să promoveze voluntariatul în sport drept concept educațional valoros, care trebuie inclus la diferitele niveluri ale învățării informale și non-formale, implicând tinerii, organizațiile sportive și alte părți interesate ale societății civile și consolidând cooperarea între acestea. Aceasta ar putea presupune programe educaționale, în cooperare cu organizațiile sportive, care să scoată în evidență atât beneficiile stării de bine fizice și mintale, cât și importanța voluntariatului în sport.

| 18. | Să promoveze voluntariatul prin organizarea de evenimente sportive majore în parteneriat cu mișcarea sportivă. Evenimentele sportive majore pot oferi o ocazie importantă de a crea condiții adecvate pentru formarea voluntarilor, ajutându-i să dobândească competențele necesare. |
| --- | --- |

18.

Să promoveze voluntariatul prin organizarea de evenimente sportive majore în parteneriat cu mișcarea sportivă. Evenimentele sportive majore pot oferi o ocazie importantă de a crea condiții adecvate pentru formarea voluntarilor, ajutându-i să dobândească competențele necesare.

INVITĂ COMISIA EUROPEANĂ

| 19. | Să sprijine schimbul de bune practici și cunoștințe cu privire la voluntariatul din sport în toate statele membre ale UE, având în vedere contribuția și impactul pe care voluntariatul în sport le are asupra incluziunii sociale. |
| --- | --- |

19.

Să sprijine schimbul de bune practici și cunoștințe cu privire la voluntariatul din sport în toate statele membre ale UE, având în vedere contribuția și impactul pe care voluntariatul în sport le are asupra incluziunii sociale.

| 20. | Să aibă în vedere sprijinirea inițiativelor transnaționale (de exemplu, schimb de bune practici, studii, rețele, proiecte) care se axează pe punerea în aplicare a unor acțiuni strategice naționale și internaționale privind incluziunea socială în cadrul programelor de finanțare ale UE, în special Erasmus+ și Fondul social european, cu un accent pe activitățile de voluntariat în sport. |
| --- | --- |

20.

Să aibă în vedere sprijinirea inițiativelor transnaționale (de exemplu, schimb de bune practici, studii, rețele, proiecte) care se axează pe punerea în aplicare a unor acțiuni strategice naționale și internaționale privind incluziunea socială în cadrul programelor de finanțare ale UE, în special Erasmus+ și Fondul social european, cu un accent pe activitățile de voluntariat în sport.

INVITĂ COMISIA EUROPEANĂ ȘI STATELE MEMBRE, ÎN LIMITA DOMENIILOR LOR DE COMPETENȚĂ RESPECTIVE

| 21. | Să aibă în vedere Săptămâna Europeană a Sportului ca inițiativă pentru promovarea voluntariatului în sport și implicarea persoanelor din toate segmentele societății. Poate fi un mijloc de a ajunge la toate segmentele societății prin activități efectuate în zone defavorizate și prin atragerea de voluntari în sport din aceste zone. |
| --- | --- |

21.

Să aibă în vedere Săptămâna Europeană a Sportului ca inițiativă pentru promovarea voluntariatului în sport și implicarea persoanelor din toate segmentele societății. Poate fi un mijloc de a ajunge la toate segmentele societății prin activități efectuate în zone defavorizate și prin atragerea de voluntari în sport din aceste zone.

| 22. | Să promoveze recunoașterea și validarea învățării non-formale și informale obținute prin intermediul voluntariatului în sport, în special prin utilizarea instrumentelor și a orientărilor (17) europene care pot facilita validarea și îmbunătăți comparabilitatea, transparența și o mai bună recunoaștere a rezultatelor învățării obținute. Scopul ar fi examinarea modalităților de consolidare a statutului voluntarilor pentru a asigura recunoașterea competențelor pe care le-au dobândit. |
| --- | --- |

22.

Să promoveze recunoașterea și validarea învățării non-formale și informale obținute prin intermediul voluntariatului în sport, în special prin utilizarea instrumentelor și a orientărilor (17) europene care pot facilita validarea și îmbunătăți comparabilitatea, transparența și o mai bună recunoaștere a rezultatelor învățării obținute. Scopul ar fi examinarea modalităților de consolidare a statutului voluntarilor pentru a asigura recunoașterea competențelor pe care le-au dobândit.

| 23. | Să promoveze utilizarea fondurilor structurale și de investiții și a Fondului de coeziune pentru infrastructură, precum și pentru alte programe destinate cluburilor sportive, cu scopul de a îmbunătăți condițiile sociale existente, în special în acele zone cu o mare concentrare de grupuri expuse riscului de marginalizare. |
| --- | --- |

23.

Să promoveze utilizarea fondurilor structurale și de investiții și a Fondului de coeziune pentru infrastructură, precum și pentru alte programe destinate cluburilor sportive, cu scopul de a îmbunătăți condițiile sociale existente, în special în acele zone cu o mare concentrare de grupuri expuse riscului de marginalizare.

| 24. | Să promoveze conceptul de Corp european de solidaritate în rândul organizațiilor sportive și să le încurajeze să participe la această inițiativă, astfel încât tinerii care sunt activi în domeniul sportului să poată avea un acces mai bun la acest program. |
| --- | --- |

24.

Să promoveze conceptul de Corp european de solidaritate în rândul organizațiilor sportive și să le încurajeze să participe la această inițiativă, astfel încât tinerii care sunt activi în domeniul sportului să poată avea un acces mai bun la acest program.

INVITĂ MIȘCAREA SPORTIVĂ SĂ AIBĂ ÎN VEDERE

| 25. | Încurajarea includerii migranților și a refugiaților, a persoanelor în vârstă, a persoanelor cu handicap, precum și a tinerilor vulnerabili în roluri de voluntariat din cadrul activităților sportive de masă, prin organizarea de evenimente sportive de mică și de mare anvergură, și facilitarea accesului la voluntariat în domeniul sportului de masă pentru a oferi acestor persoane posibilități de autoafirmare. |
| --- | --- |

25.

Încurajarea includerii migranților și a refugiaților, a persoanelor în vârstă, a persoanelor cu handicap, precum și a tinerilor vulnerabili în roluri de voluntariat din cadrul activităților sportive de masă, prin organizarea de evenimente sportive de mică și de mare anvergură, și facilitarea accesului la voluntariat în domeniul sportului de masă pentru a oferi acestor persoane posibilități de autoafirmare.

| 26. | Dezvoltarea cooperării cu organizațiile sportive, cu organizațiile de tineret și cu alte organizații neguvernamentale în ceea ce privește modalitățile de promovare, de implicare și de păstrare a voluntarilor, cu scopul de a spori la maximum oportunitățile de voluntariat în sport, de exemplu în cadrul evenimentelor sportive majore. |
| --- | --- |

26.

Dezvoltarea cooperării cu organizațiile sportive, cu organizațiile de tineret și cu alte organizații neguvernamentale în ceea ce privește modalitățile de promovare, de implicare și de păstrare a voluntarilor, cu scopul de a spori la maximum oportunitățile de voluntariat în sport, de exemplu în cadrul evenimentelor sportive majore.

| 27. | Crearea de oportunități de învățare și formare pentru îmbunătățirea competențelor voluntarilor din cadrul personalului organizațiilor sportive, inclusiv în ceea ce privește migranții și refugiații, persoanele în vârstă, persoanele cu handicap, tinerii vulnerabili și alte minorități, abordând în același timp consolidarea capacităților persoanelor însărcinate cu recrutarea și îndrumarea unor grupuri diverse de voluntari. |
| --- | --- |

27.

Crearea de oportunități de învățare și formare pentru îmbunătățirea competențelor voluntarilor din cadrul personalului organizațiilor sportive, inclusiv în ceea ce privește migranții și refugiații, persoanele în vârstă, persoanele cu handicap, tinerii vulnerabili și alte minorități, abordând în același timp consolidarea capacităților persoanelor însărcinate cu recrutarea și îndrumarea unor grupuri diverse de voluntari.

| 28. | Încurajarea egalității de șanse în cadrul cluburilor sportive, inclusiv a tratamentului egal al grupurilor expuse riscului de marginalizare, în ceea ce privește înscrierea acestora în club și participarea lor ca voluntari. |
| --- | --- |

28.

Încurajarea egalității de șanse în cadrul cluburilor sportive, inclusiv a tratamentului egal al grupurilor expuse riscului de marginalizare, în ceea ce privește înscrierea acestora în club și participarea lor ca voluntari.

| 29. | Promovarea implicării persoanelor în vârstă în cluburile sportive și a integrării voluntarilor în vârstă, valorificând importanta experiență de viață a acestora în cadrul structurilor sportive la toate nivelurile. |
| --- | --- |

29.

Promovarea implicării persoanelor în vârstă în cluburile sportive și a integrării voluntarilor în vârstă, valorificând importanta experiență de viață a acestora în cadrul structurilor sportive la toate nivelurile.

---

(1)  Prin excluziune socială se înțelege procesul care împinge oamenii la marginea societății, care le limitează accesul la resurse și oportunități, le restrânge participarea la o viață culturală și socială normală, făcându-i să se simtă marginalizați, neputincioși și discriminați.

(2)  Prezentul document se referă la integrarea migranților și a refugiaților în conformitate cu Concluziile Consiliului și ale reprezentanților guvernelor statelor membre privind integrarea resortisanților țărilor terțe aflați în situație de ședere legală în UE, adoptate la 9 decembrie 2016 (15312/16).

(3)  Grupurile care se confruntă cu un risc mai mare de sărăcie și de excluziune socială decât restul populației. Minoritățile etnice, migranții, persoanele cu handicap, persoanele fără adăpost, cele care se confruntă cu abuzuri de substanțe, persoanele în vârstă izolate și tinerii se confruntă cu toții adesea cu dificultăți care pot duce la adâncirea excluziunii sociale, precum niveluri scăzute de educație și șomaj sau subocupare a forței de muncă.

(4)  Social Policy Reforms in the EU: A Cross-national Comparison (Reformele din domeniul politicii sociale în UE: o comparație transnațională) Social Inclusion Monitor Europe (SIM) –Reform Barometer. Jan Arpe, Simona Milio, Andrej Stuchlik (Eds.)

(5)  Cartea albă privind viitorul Europei – Reflecții și scenarii pentru UE27 până în 2025, p. 4: „Criza refugiaților, care a determinat 1,2 milioane de persoane să vină în Europa în anul 2015, a fost cea mai amplă de la cel de Al Doilea Război Mondial” (a se vedea de asemenea nota de subsol 3).

(6)  Declarație comună privind programarea anuală interinstituțională pentru 2017 – Aprobare, Documentul 15375/16.

(7)  Persoane în vârstă active pentru Europa – Un ghid pentru UE (2012), AGE Platform Europe.

(8)  JO C 372, 20.12.2011, p. 24.

(9)  Promovarea incluziunii și a valorilor fundamentale prin intermediul învățării formale și non-formale: măsuri la nivelul UE pentru punerea în aplicare a Declarației de la Paris.

(10)  JO C 326, 3.12.2010, p. 5.

(11)  COM(2010) 636 final – „Strategia europeană 2010-2020 pentru persoanele cu handicap: un angajament reînnoit pentru o Europă fără bariere”.

(12)  Sportul și activitatea fizică, Eurobarometrul special 412 (2014).

(13)  Grupul de experți privind dezvoltarea resurselor umane și sportul. Recomandări pentru încurajarea voluntariatului în sport, cele mai bune practici privind mecanismele juridice și fiscale.

(14)  Proiectul „Incluziune socială și voluntariat în cluburile sportive din Europa” (SIVSCE), cu sprijinul programului Erasmus+ al Uniunii Europene (2015-2017).

(15)  Rețeaua europeană a incluziunii prin sport (ESPIN) – Promovarea egalității de șanse pentru migranți și minorități prin voluntariat în sport.

(16)  Articolul 2 din Tratatul privind Uniunea Europeană.

(17)  Recomandarea Consiliului din 20 decembrie 2012 privind validarea învățării non-formale și informale (JO C 398, 22.12.2012, p. 1).

---

ANEXĂ

Următoarele documente esențiale subliniază importanța voluntariatului în sport ca instrument pentru incluziunea socială:

| 1. | Strategia Europa 2020 și una dintre cele șapte inițiative emblematice ale acesteia, care subliniază nevoia de creștere economică și de creare de locuri de muncă, astfel încât persoanele care trăiesc la limita sărăciei și care sunt excluse din punct de vedere social să poată duce o viață demnă și să joace un rol activ în societate (7110/10). |
| --- | --- |

1.

Strategia Europa 2020 și una dintre cele șapte inițiative emblematice ale acesteia, care subliniază nevoia de creștere economică și de creare de locuri de muncă, astfel încât persoanele care trăiesc la limita sărăciei și care sunt excluse din punct de vedere social să poată duce o viață demnă și să joace un rol activ în societate (7110/10).

| 2. | Concluziile Consiliului din 18 noiembrie 2010 privind rolul sportului ca sursă și forță motrice a incluziunii sociale active (JO C 326, 3.12.2010, p. 5). |
| --- | --- |

2.

Concluziile Consiliului din 18 noiembrie 2010 privind rolul sportului ca sursă și forță motrice a incluziunii sociale active (JO C 326, 3.12.2010, p. 5).

| 3. | Comunicare privind politicile UE și voluntariatul: recunoașterea și promovarea activităților de voluntariat transfrontaliere în UE [COM(2011) 568 final]. |
| --- | --- |

3.

Comunicare privind politicile UE și voluntariatul: recunoașterea și promovarea activităților de voluntariat transfrontaliere în UE [COM(2011) 568 final].

| 4. | Concluziile Consiliului privind rolul activităților de voluntariat în sport pentru promovarea cetățeniei active (JO C 372, 20.12.2011, p. 24). |
| --- | --- |

4.

Concluziile Consiliului privind rolul activităților de voluntariat în sport pentru promovarea cetățeniei active (JO C 372, 20.12.2011, p. 24).

| 5. | Recomandarea Consiliului din 20 decembrie 2012 privind validarea învățării non-formale și informale (JO C 398, 22.12.2012, p. 1). |
| --- | --- |

5.

Recomandarea Consiliului din 20 decembrie 2012 privind validarea învățării non-formale și informale (JO C 398, 22.12.2012, p. 1).

| 6. | Planul de lucru al UE pentru sport pentru perioada 2014-2017 (JO C 183, 14.6.2014, p. 12). |
| --- | --- |

6.

Planul de lucru al UE pentru sport pentru perioada 2014-2017 (JO C 183, 14.6.2014, p. 12).

| 7. | Sportul și activitatea fizică, Eurobarometrul special 412 (2014). |
| --- | --- |

7.

Sportul și activitatea fizică, Eurobarometrul special 412 (2014).

| 8. | Comunicare a Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor intitulată „Noua agendă pentru competențe în Europa: Să lucrăm împreună pentru consolidarea capitalului uman, a capacității de inserție profesională și a competitivității” (doc. 10038/16). |
| --- | --- |

8.

Comunicare a Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor intitulată „Noua agendă pentru competențe în Europa: Să lucrăm împreună pentru consolidarea capitalului uman, a capacității de inserție profesională și a competitivității” (doc. 10038/16).

| 9. | Concluziile Consiliului și ale reprezentanților guvernelor statelor membre privind integrarea resortisanților țărilor terțe aflați în situație de ședere legală în UE, adoptate la 9 decembrie 2016 (doc. 15312/16). |
| --- | --- |

9.

Concluziile Consiliului și ale reprezentanților guvernelor statelor membre privind integrarea resortisanților țărilor terțe aflați în situație de ședere legală în UE, adoptate la 9 decembrie 2016 (doc. 15312/16).

| 10. | Declarație comună privind programarea anuală interinstituțională pentru 2017 (doc. 15375/16). |
| --- | --- |

10.

Declarație comună privind programarea anuală interinstituțională pentru 2017 (doc. 15375/16).

| 11. | Investiția în tinerii Europei






  (a) | Comunicare a Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor intitulată „Investiția în tinerii Europei” (doc. 15420/16). |
| --- | --- | --- |

11.

Investiția în tinerii Europei

(a)

Comunicare a Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor intitulată „Investiția în tinerii Europei” (doc. 15420/16).

| (b) | Comunicare a Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor intitulată „Corpul European de Solidaritate” (doc. 15421/16). |
| --- | --- |

(b)

Comunicare a Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor intitulată „Corpul European de Solidaritate” (doc. 15421/16).

| 12. | Grupul de experți privind dezvoltarea resurselor umane și sportul. Recomandări pentru încurajarea voluntariatului în sport, cele mai bune practici privind mecanismele juridice și fiscale (decembrie 2016). |
| --- | --- |

12.

Grupul de experți privind dezvoltarea resurselor umane și sportul. Recomandări pentru încurajarea voluntariatului în sport, cele mai bune practici privind mecanismele juridice și fiscale (decembrie 2016).

| 13. | Rețeaua europeană a incluziunii prin sport (ESPIN) – Promovarea egalității de șanse pentru migranți și minorități prin voluntariat în sport. |
| --- | --- |

13.

Rețeaua europeană a incluziunii prin sport (ESPIN) – Promovarea egalității de șanse pentru migranți și minorități prin voluntariat în sport.

| 14. | COM(2010) 636 final – Strategia europeană 2010-2020 pentru persoanele cu handicap: un angajament reînnoit pentru o Europă fără bariere. |
| --- | --- |

14.

COM(2010) 636 final – Strategia europeană 2010-2020 pentru persoanele cu handicap: un angajament reînnoit pentru o Europă fără bariere.

---

Comisia Europeană

| 15.6.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 189/45 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 189/45

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

14 iunie 2017

(2017/C 189/10)

1 euro =

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,1203 |
| JPY | yen japonez | 123,58 |
| DKK | coroana daneză | 7,4363 |
| GBP | lira sterlină | 0,87960 |
| SEK | coroana suedeză | 9,7448 |
| CHF | franc elvețian | 1,0874 |
| ISK | coroana islandeză | |
| NOK | coroana norvegiană | 9,4140 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 26,163 |
| HUF | forint maghiar | 306,39 |
| PLN | zlot polonez | 4,1967 |
| RON | leu românesc nou | 4,5664 |
| TRY | lira turcească | 3,9362 |
| AUD | dolar australian | 1,4778 |
| CAD | dolar canadian | 1,4796 |
| HKD | dolar Hong Kong | 8,7392 |
| NZD | dolar neozeelandez | 1,5453 |
| SGD | dolar Singapore | 1,5457 |
| KRW | won sud-coreean | 1 260,45 |
| ZAR | rand sud-african | 14,2697 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 7,6147 |
| HRK | kuna croată | 7,3995 |
| IDR | rupia indoneziană | 14 880,38 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 4,7702 |
| PHP | peso Filipine | 55,465 |
| RUB | rubla rusească | 63,9450 |
| THB | baht thailandez | 38,023 |
| BRL | real brazilian | 3,7027 |
| MXN | peso mexican | 20,2078 |
| INR | rupie indiană | 72,0350 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,1203

JPY

yen japonez

123,58

DKK

coroana daneză

7,4363

GBP

lira sterlină

0,87960

SEK

coroana suedeză

9,7448

CHF

franc elvețian

1,0874

ISK

coroana islandeză

NOK

coroana norvegiană

9,4140

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

26,163

HUF

forint maghiar

306,39

PLN

zlot polonez

4,1967

RON

leu românesc nou

4,5664

TRY

lira turcească

3,9362

AUD

dolar australian

1,4778

CAD

dolar canadian

1,4796

HKD

dolar Hong Kong

8,7392

NZD

dolar neozeelandez

1,5453

SGD

dolar Singapore

1,5457

KRW

won sud-coreean

1 260,45

ZAR

rand sud-african

14,2697

CNY

yuan renminbi chinezesc

7,6147

HRK

kuna croată

7,3995

IDR

rupia indoneziană

14 880,38

MYR

ringgit Malaiezia

4,7702

PHP

peso Filipine

55,465

RUB

rubla rusească

63,9450

THB

baht thailandez

38,023

BRL

real brazilian

3,7027

MXN

peso mexican

20,2078

INR

rupie indiană

72,0350

---

(1)  Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

INFORMĂRI REFERITOARE LA SPAȚIUL ECONOMIC EUROPEAN

Autoritatea AELS de Supraveghere

| 15.6.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 189/46 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 189/46

---

Anunț din partea Norvegiei referitor la Directiva 94/22/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind condițiile de acordare și de folosire a autorizațiilor de prospectare, explorare și extracție a hidrocarburilor

Anunț referitor la invitația de a depune cereri de acordare a licențelor de extracție a petrolului pe platforma continentală norvegiană – Atribuiri în 2017 în zonele prestabilite

(2017/C 189/11)

Ministerul Petrolului și Energiei din Norvegia anunță lansarea invitației de a depune cereri de acordare a licențelor de extracție a petrolului, în conformitate cu articolul 3 alineatul (2) litera (a) din Directiva 94/22/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 30 mai 1994 privind condițiile de acordare și folosire a autorizațiilor de prospectare, explorare și extracție a hidrocarburilor.

Licențele de extracție se vor acorda doar societăților pe acțiuni înregistrate în Norvegia sau într-un alt stat parte la Acordul privind Spațiul Economic European (Acordul privind SEE) ori persoanelor fizice cu domiciliul într-un stat parte la Acordul privind SEE.

Societățile comerciale care nu sunt titulare ale unei licențe pentru platforma continentală norvegiană pot obține licențe de extracție dacă îndeplinesc condițiile preliminare pentru acordarea de licențe în această zonă.

Societățile comerciale care depun cereri individuale și cele care depun cereri ca parte a unui grup vor beneficia de același tratament din partea ministerului. Solicitanții care depun cereri individuale, precum și solicitanții ce fac parte dintr-un grup care depune o cerere comună vor fi considerați solicitanți individuali ai unei licențe de extracție. Pe baza cererilor depuse de grupuri sau de solicitanți individuali, ministerul poate alcătui grupuri cărora li se va acorda o nouă licență de extracție, inclusiv prin înlăturarea unor solicitanți dintr-un grup de solicitanți și adăugarea unor solicitanți individuali; de asemenea, ministerul poate desemna operatorul pentru astfel de grupuri.

Atribuirea unei participații la o licență de extracție va fi condiționată de încheierea de către titularii licenței a unui acord privind activitățile petroliere, inclusiv a unui acord de exploatare în comun și a unui acord contabil. Dacă licența de extracție este împărțită stratigrafic, titularilor celor două licențe împărțite stratigrafic li se va solicita, de asemenea, să încheie un acord specific de exploatare în comun, care reglementează relația dintre ei în această privință.

Odată cu semnarea acordurilor respective, titularii licenței vor constitui o societate mixtă, în care fiecare va deține o participație identică, în orice moment, cu participația deținută la licența de extracție.

Documentația de licență se va baza, în principal, pe documentele relevante aferente atribuirilor din 2016 în zonele prestabilite. Scopul este ca sectorul industrial să fie informat, înainte de momentul depunerii cererii, cu privire la principalele elemente ale oricăror modificări aduse cadrului.

Criterii de acordare a licențelor de extracție

Pentru a promova buna gestionare a resurselor, precum și explorarea și extracția rapidă și eficientă a petrolului pe platforma continentală norvegiană, inclusiv pentru stabilirea componenței grupurilor titulare ale licențelor acordate în acest scop, se aplică următoarele criterii de atribuire a participațiilor la licențele de extracție și de desemnare a operatorului:

| (a) | cunoașterea de către solicitant a geologiei zonei geografice respective și modul în care titularii licenței își propun să efectueze o explorare eficientă a petrolului; |
| --- | --- |

(a)

cunoașterea de către solicitant a geologiei zonei geografice respective și modul în care titularii licenței își propun să efectueze o explorare eficientă a petrolului;

| (b) | cunoștințele și experiența tehnică relevantă a solicitantului, precum și modul în care acestea pot contribui activ la o explorare eficientă din punctul de vedere al costurilor și, după caz, la extracția petrolului din zona geografică respectivă; |
| --- | --- |

(b)

cunoștințele și experiența tehnică relevantă a solicitantului, precum și modul în care acestea pot contribui activ la o explorare eficientă din punctul de vedere al costurilor și, după caz, la extracția petrolului din zona geografică respectivă;

| (c) | experiența dobândită anterior de solicitant pe platforma continentală norvegiană sau o experiență relevantă echivalentă dobândită în alte zone; |
| --- | --- |

(c)

experiența dobândită anterior de solicitant pe platforma continentală norvegiană sau o experiență relevantă echivalentă dobândită în alte zone;

| (d) | capacitatea financiară satisfăcătoare a solicitantului de a efectua explorarea și, după caz, extracția petrolului în zona geografică respectivă; |
| --- | --- |

(d)

capacitatea financiară satisfăcătoare a solicitantului de a efectua explorarea și, după caz, extracția petrolului în zona geografică respectivă;

| (e) | dacă solicitantul deține sau a deținut o licență de extracție, ministerul poate lua în considerare orice formă de ineficiență sau de lipsă de responsabilitate demonstrată de solicitant ca titular de licență; |
| --- | --- |

(e)

dacă solicitantul deține sau a deținut o licență de extracție, ministerul poate lua în considerare orice formă de ineficiență sau de lipsă de responsabilitate demonstrată de solicitant ca titular de licență;

| (f) | licențele de extracție vor fi atribuite, în principal, unei societăți mixte în cadrul căreia cel puțin unul dintre titularii de licență a forat cel puțin un puț pe platforma continentală norvegiană în calitate de operator sau are o experiență operațională relevantă echivalentă în afara platformei continentale norvegiene; |
| --- | --- |

(f)

licențele de extracție vor fi atribuite, în principal, unei societăți mixte în cadrul căreia cel puțin unul dintre titularii de licență a forat cel puțin un puț pe platforma continentală norvegiană în calitate de operator sau are o experiență operațională relevantă echivalentă în afara platformei continentale norvegiene;

| (g) | licențele de extracție se vor atribui, în principal, în beneficiul a doi sau mai mulți titulari, cu condiția ca cel puțin unul dintre aceștia să aibă experiența menționată la litera (f); |
| --- | --- |

(g)

licențele de extracție se vor atribui, în principal, în beneficiul a doi sau mai mulți titulari, cu condiția ca cel puțin unul dintre aceștia să aibă experiența menționată la litera (f);

| (h) | operatorul căruia i se vor atribui licențele de extracție pentru Marea Barents trebuie să fi forat cel puțin un puț de explorare pe platforma continentală norvegiană în calitate de operator sau să aibă o experiență operațională relevantă echivalentă în afara platformei continentale norvegiene; |
| --- | --- |

(h)

operatorul căruia i se vor atribui licențele de extracție pentru Marea Barents trebuie să fi forat cel puțin un puț de explorare pe platforma continentală norvegiană în calitate de operator sau să aibă o experiență operațională relevantă echivalentă în afara platformei continentale norvegiene;

| (i) | pentru licențele de extracție în ape adânci, atât operatorul desemnat, cât și cel puțin unul dintre titularii licenței trebuie să fi forat cel puțin un puț pe platforma continentală norvegiană în calitate de operator sau să aibă o experiență operațională relevantă echivalentă în afara platformei continentale norvegiene. În cadrul licenței de extracție, unul dintre titulari trebuie să fi forat în apele adânci în calitate de operator; |
| --- | --- |

(i)

pentru licențele de extracție în ape adânci, atât operatorul desemnat, cât și cel puțin unul dintre titularii licenței trebuie să fi forat cel puțin un puț pe platforma continentală norvegiană în calitate de operator sau să aibă o experiență operațională relevantă echivalentă în afara platformei continentale norvegiene. În cadrul licenței de extracție, unul dintre titulari trebuie să fi forat în apele adânci în calitate de operator;

| (j) | în cazul licențelor de extracție pentru care se preconizează forarea puțurilor de explorare la presiuni și/sau temperaturi înalte (PI/TI), operatorul desemnat și cel puțin încă unul dintre titularii de licență trebuie să fi forat cel puțin un puț pe platforma continentală norvegiană în calitate de operator sau să aibă o experiență operațională relevantă echivalentă în afara platformei continentale norvegiene. În cazul unei licențe de extracție, unul dintre titulari trebuie să fi forat un puț la presiune și/sau temperatură înaltă în calitate de operator. |
| --- | --- |

(j)

în cazul licențelor de extracție pentru care se preconizează forarea puțurilor de explorare la presiuni și/sau temperaturi înalte (PI/TI), operatorul desemnat și cel puțin încă unul dintre titularii de licență trebuie să fi forat cel puțin un puț pe platforma continentală norvegiană în calitate de operator sau să aibă o experiență operațională relevantă echivalentă în afara platformei continentale norvegiene. În cazul unei licențe de extracție, unul dintre titulari trebuie să fi forat un puț la presiune și/sau temperatură înaltă în calitate de operator.

Zone care pot face obiectul cererilor

Cererile de participații la licențele de extracție pot fi depuse pentru blocurile din zona prestabilită pentru care nu s-au acordat licențe, conform hărților publicate de Direcția norvegiană a petrolului (NPD). De asemenea, se pot depune cereri pentru suprafața la care s-a renunțat în zona prestabilită după publicarea anunțului, în conformitate cu hărțile actualizate ale Direcției norvegiene a petrolului (hărți interactive care cuprind date, disponibile pe pagina web a NPD).

Fiecare licență de extracție poate cuprinde unul sau mai multe blocuri ori părți ale unui bloc (blocuri). Solicitanții sunt rugați să își limiteze cererile la zonele în care au cartografiat potențialul de extracție.

Textul integral al anunțului, precum și hărțile detaliate ale zonelor accesibile, pot fi accesate pe pagina de internet a Direcției norvegiene a petrolului, www.npd.no/apa2017.

Cererile de acordare a licențelor de extracție a petrolului se trimit la:

| Ministry of Petroleum and Energy |
| --- |
| Box 8148 Dep. |
| NO-0033 Oslo |
| NORVEGIA |

Ministry of Petroleum and Energy

Box 8148 Dep.

NO-0033 Oslo

NORVEGIA

Două copii se trimit la adresa:

| Norwegian Petroleum Directorate |
| --- |
| Box 600 |
| 4003 Stavanger |
| NORVEGIA |

Norwegian Petroleum Directorate

Box 600

4003 Stavanger

NORVEGIA

Termen-limită: 1 septembrie 2017, ora 12.00.

Acordarea licențelor de extracție a petrolului în cadrul atribuirilor din 2017 în zonele prestabilite de pe platforma continentală norvegiană este planificată să aibă loc în primul trimestru al anului 2018.

---

V Anunțuri

PROCEDURI JURISDICȚIONALE

Curtea de Justiție a AELS

| 15.6.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 189/48 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 189/48

---

HOTĂRÂREA CURȚII

din 15 noiembrie 2016

în cauza E-7/16

Míla ehf./Autoritatea AELS de Supraveghere

(Excepție preliminară de inadmisibilitate – Ajutoare de stat – Decizie de închidere a procedurii oficiale de investigare)

(2017/C 189/12)

În cauza E-7/16 Míla ehf./Autoritatea AELS de Supraveghere – ACȚIUNE în anulare introdusă în temeiul articolului 36 alineatul (2) din Acordul dintre statele AELS privind instituirea unei Autorități de Supraveghere și a unei Curți de Justiție, având ca obiect Decizia nr. 061/16/COL din 16 martie 2016 a Autorității AELS de Supraveghere de închidere a procedurii oficiale de investigare privind un presupus ajutor de stat prin închirierea unei fibre optice exploatate anterior în numele NATO, Curtea, compusă din Carl Baudenbacher, președinte, Per Christiansen (judecător-raportor) și Páll Hreinsson, judecători, a pronunțat, la 15 noiembrie 2016, hotărârea al cărei dispozitiv prevede următoarele:

| 1. | Acțiunea este respinsă ca inadmisibilă. |
| --- | --- |

1.

Acțiunea este respinsă ca inadmisibilă.

| 2. | Solicitantul suportă cheltuielile de judecată. |
| --- | --- |

2.

Solicitantul suportă cheltuielile de judecată.

---

| 15.6.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 189/49 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 189/49

---

HOTĂRÂREA CURȚII

din 16 noiembrie 2016

în cauza E-4/16

Autoritatea AELS de Supraveghere/Regatul Norvegiei

(Nerespectarea unei hotărâri a Curții prin care se constată o neîndeplinire a obligațiilor – Articolul 33 din Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție – Măsuri necesare pentru a respecta o hotărâre a Curții)

(2017/C 189/13)

În cauza E-4/16, Autoritatea AELS de Supraveghere/Regatul Norvegiei – CERERE de declarare a faptului că, prin neadoptarea, în termenul prevăzut, a măsurilor necesare pentru a se conforma hotărârii Curții din 2 decembrie 2013 în cauza E-13/13, ESA/Norvegia, Regatul Norvegiei nu și-a îndeplinit obligațiile care îi revin în temeiul articolului 33 din Acordul dintre statele AELS privind instituirea unei Autorități de Supraveghere și a unei Curți de Justiție, Curtea, compusă din Carl Baudenbacher, președinte, Per Christiansen și Páll Hreinsson (judecător-raportor), judecători, a pronunțat, la 16 noiembrie 2016, hotărârea al cărei dispozitiv prevede următoarele:

Curtea:

| 1. | Declară că, prin neadoptarea, în termenul prevăzut, a măsurilor necesare pentru a se conforma hotărârii Curții din 2 decembrie 2013 în cauza E-13/13, ESA/Norvegia, Regatul Norvegiei nu și-a îndeplinit obligațiile care îi revin în temeiul articolului 33 din Acordul dintre statele AELS privind instituirea unei Autorități de Supraveghere și a unei Curți de Justiție. |
| --- | --- |

1.

Declară că, prin neadoptarea, în termenul prevăzut, a măsurilor necesare pentru a se conforma hotărârii Curții din 2 decembrie 2013 în cauza E-13/13, ESA/Norvegia, Regatul Norvegiei nu și-a îndeplinit obligațiile care îi revin în temeiul articolului 33 din Acordul dintre statele AELS privind instituirea unei Autorități de Supraveghere și a unei Curți de Justiție.

| 2. | Dispune suportarea cheltuielilor de judecată de către Regatul Norvegiei. |
| --- | --- |

2.

Dispune suportarea cheltuielilor de judecată de către Regatul Norvegiei.

---

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisia Europeană

| 15.6.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 189/50 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 189/50

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul M.8467 – BNP Paribas/Commerz Finanz)

Caz care poate face obiectul procedurii simplificate

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2017/C 189/14)

| 1. | La data de 6 iunie 2017, Comisia Europeană a primit, în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), o notificare a unei concentrări propuse prin care întreprinderea BNP Paribas Personal Finance SA („BNPP PF”, Franța), o filială deținută integral de BNP Paribas SA, dobândește, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul unic asupra întregii întreprinderi Commerz Finanz GmbH („CFG”, Germania), care este în prezent controlată în comun de către BNPP PF și Commerzbank AG („Commerzbank”, Germania), prin achiziționare de active. |
| --- | --- |

1.

La data de 6 iunie 2017, Comisia Europeană a primit, în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), o notificare a unei concentrări propuse prin care întreprinderea BNP Paribas Personal Finance SA („BNPP PF”, Franța), o filială deținută integral de BNP Paribas SA, dobândește, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul unic asupra întregii întreprinderi Commerz Finanz GmbH („CFG”, Germania), care este în prezent controlată în comun de către BNPP PF și Commerzbank AG („Commerzbank”, Germania), prin achiziționare de active.

| 2. | Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:
  —   în cazul întreprinderii CFG: o bancă specializată în credite de consum, în prezent deținută în comun de către BNPP PF și Commerzbank, care își desfășoară activitatea cu precădere în domeniul creditelor acordate persoanelor fizice din Germania. Ca parte a tranzacției avute în vedere, întreprinderea va fi împărțită între BNPP PF și Commerzbank, printr-o scindare în două entități operaționale distincte și independente, și anume branșa „Point of Sale Finance” și branșa „Banking”. Branșa „Point of Sale Finance” va rămâne sub egida CFG (BNPP PF fiind acționarul unic) și va cuprinde toate activitățile legate de distribuția de produse CFG direct către clienți sau prin intermediul punctului de vânzare (online și fizic) al unui comerciant cu amănuntul;
  —   în cazul întreprinderii BNPP PF: o întreprindere care oferă servicii financiare, deținută în totalitate de BNP Paribas SA, și care își desfășoară activitatea în principal în domeniul creditelor de consum. BNP Paribas SA este un grup bancar mondial, care exercită totalitatea activităților bancare principale: servicii bancare cu amănuntul, gestionare de active și alte servicii legate de active, precum și servicii bancare destinate întreprinderilor și servicii bancare de investiții. |
| --- | --- |

2.

Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:

—   în cazul întreprinderii CFG: o bancă specializată în credite de consum, în prezent deținută în comun de către BNPP PF și Commerzbank, care își desfășoară activitatea cu precădere în domeniul creditelor acordate persoanelor fizice din Germania. Ca parte a tranzacției avute în vedere, întreprinderea va fi împărțită între BNPP PF și Commerzbank, printr-o scindare în două entități operaționale distincte și independente, și anume branșa „Point of Sale Finance” și branșa „Banking”. Branșa „Point of Sale Finance” va rămâne sub egida CFG (BNPP PF fiind acționarul unic) și va cuprinde toate activitățile legate de distribuția de produse CFG direct către clienți sau prin intermediul punctului de vânzare (online și fizic) al unui comerciant cu amănuntul;

—   în cazul întreprinderii BNPP PF: o întreprindere care oferă servicii financiare, deținută în totalitate de BNP Paribas SA, și care își desfășoară activitatea în principal în domeniul creditelor de consum. BNP Paribas SA este un grup bancar mondial, care exercită totalitatea activităților bancare principale: servicii bancare cu amănuntul, gestionare de active și alte servicii legate de active, precum și servicii bancare destinate întreprinderilor și servicii bancare de investiții.

| 3. | În urma unei examinări prealabile, Comisia Europeană constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului privind concentrările economice. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință. În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de analiză a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în comunicare. |
| --- | --- |

3.

În urma unei examinări prealabile, Comisia Europeană constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului privind concentrările economice. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință. În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de analiză a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în comunicare.

| 4. | Comisia Europeană invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.
  Observațiile trebuie primite de către Comisia Europeană în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei Europene, cu referința M.8467 – BNP Paribas/Commerz Finanz, prin fax (+32 22964301), prin e-mail, la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu, sau prin poștă, la următoarea adresă:





  Commission européenne |
| --- | --- |
| Direction générale de la concurrence |
| Greffe des concentrations |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Comisia Europeană invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.

Observațiile trebuie primite de către Comisia Europeană în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei Europene, cu referința M.8467 – BNP Paribas/Commerz Finanz, prin fax (+32 22964301), prin e-mail, la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu, sau prin poștă, la următoarea adresă:

Commission européenne

Direction générale de la concurrence

Greffe des concentrations

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1 („Regulamentul privind concentrările economice”).

(2)  JO C 366, 14.12.2013, p. 5.

---

| 15.6.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 189/51 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 189/51

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul M.8483 – Bain Capital/Cinven/Stada Arzneimittel)

Caz care poate face obiectul procedurii simplificate

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2017/C 189/15)

| 1. | La data de 2 iunie 2017, Comisia Europeană a primit, în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), o notificare a unei concentrări propuse prin care fondurile gestionate de Bain Capital Investors L.L.C. („Bain Capital”, Statele Unite) și fondurile gestionate de Cinven Capital Management (VI) Limited Partnership Incorporated, care acționează prin asociatul său comanditat, Cinven Capital Management (VI) General Partner Limited („Cinven”, Regatul Unit) dobândesc, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul în comun asupra întreprinderii Stada Arzneimittel Aktiengesellschaft („Stada”, Germania), prin achiziționare de acțiuni. |
| --- | --- |

1.

La data de 2 iunie 2017, Comisia Europeană a primit, în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), o notificare a unei concentrări propuse prin care fondurile gestionate de Bain Capital Investors L.L.C. („Bain Capital”, Statele Unite) și fondurile gestionate de Cinven Capital Management (VI) Limited Partnership Incorporated, care acționează prin asociatul său comanditat, Cinven Capital Management (VI) General Partner Limited („Cinven”, Regatul Unit) dobândesc, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul în comun asupra întreprinderii Stada Arzneimittel Aktiengesellschaft („Stada”, Germania), prin achiziționare de acțiuni.

| 2. | Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:
  —   în cazul întreprinderii Bain Capital: investiții în societăți necotate care își desfășoară activitatea într-o gamă variată de sectoare, inclusiv tehnologia informației, asistența medicală, comerțul cu amănuntul și produsele de consum, comunicațiile, sectorul financiar și sectorul industrial/de producție;
  —   în cazul întreprinderii Cinven: investiții în societăți necotate, care vizează șase sectoare-cheie: serviciile pentru întreprinderi și pentru consumatori, serviciile financiare, asistența medicală, produsele industriale, tehnologia, mass-media și telecomunicațiile;
  —   în cazul întreprinderii Stada: desfășoară activități în domeniile dezvoltării, producției, înregistrării, vânzării, comercializării, distribuției și promovării produselor din sectorul științelor vieții, de exemplu medicamente (în special cele care au în compoziție ingrediente farmaceutice neprotejate de un brevet), suplimente alimentare, produse cosmetice, precum și o gamă variată de produse de îngrijire a sănătății. |
| --- | --- |

2.

Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:

—   în cazul întreprinderii Bain Capital: investiții în societăți necotate care își desfășoară activitatea într-o gamă variată de sectoare, inclusiv tehnologia informației, asistența medicală, comerțul cu amănuntul și produsele de consum, comunicațiile, sectorul financiar și sectorul industrial/de producție;

—   în cazul întreprinderii Cinven: investiții în societăți necotate, care vizează șase sectoare-cheie: serviciile pentru întreprinderi și pentru consumatori, serviciile financiare, asistența medicală, produsele industriale, tehnologia, mass-media și telecomunicațiile;

—   în cazul întreprinderii Stada: desfășoară activități în domeniile dezvoltării, producției, înregistrării, vânzării, comercializării, distribuției și promovării produselor din sectorul științelor vieții, de exemplu medicamente (în special cele care au în compoziție ingrediente farmaceutice neprotejate de un brevet), suplimente alimentare, produse cosmetice, precum și o gamă variată de produse de îngrijire a sănătății.

| 3. | În urma unei examinări prealabile, Comisia Europeană constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului privind concentrările economice. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință. În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de analiză a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în comunicare. |
| --- | --- |

3.

În urma unei examinări prealabile, Comisia Europeană constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului privind concentrările economice. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință. În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de analiză a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în comunicare.

| 4. | Comisia Europeană invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.
  Observațiile trebuie primite de către Comisia Europeană în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei Europene, cu referința M.8483 – Bain Capital/Cinven/Stada Arzneimittel, prin fax (+32 22964301), prin e-mail, la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu, sau prin poștă, la următoarea adresă:





  Commission Européenne |
| --- | --- |
| Direction générale de la concurrence |
| Greffe des concentrations |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Comisia Europeană invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.

Observațiile trebuie primite de către Comisia Europeană în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei Europene, cu referința M.8483 – Bain Capital/Cinven/Stada Arzneimittel, prin fax (+32 22964301), prin e-mail, la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu, sau prin poștă, la următoarea adresă:

Commission Européenne

Direction générale de la concurrence

Greffe des concentrations

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1 („Regulamentul privind concentrările economice”).

(2)  JO C 366, 14.12.2013, p. 5.

---

| 15.6.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 189/52 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 189/52

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

[M.8440 – DuPont/FMC (Health and Nutrition business)]

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2017/C 189/16)

| 1. | La data de 7 iunie 2017, Comisia Europeană a primit, în temeiul articolului 4 și ca urmare a unei cereri motivate efectuate în temeiul articolului 4 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), o notificare a unei concentrări propuse prin care întreprinderea E.I. du Pont de Nemours and Company („DuPont”, SUA) dobândește, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul unic asupra diviziei de sănătate și nutriție („H&N”) a întreprinderii FMC Corporation („FMC”, SUA), axată pe aditivi alimentari de modificare a texturii și excipienți farmaceutici (cu excepția diviziei Omega-3 a FMC).
  Concentrarea propusă în prezent face parte din contractul de vânzare-cumpărare de active încheiat de DuPont și FMC la data de 31 martie 2017, care prevede cumpărarea de către FMC a anumitor divizii ale DuPont, în temeiul angajamentelor de cesionare pe care și le-au asumat DuPont și The Dow Chemical Company („Dow”) în cadrul procedurii de control al operațiunilor de concentrare între întreprinderi aferente concentrării propuse dintre Dow și DuPont (cazul M.7932). |
| --- | --- |

1.

La data de 7 iunie 2017, Comisia Europeană a primit, în temeiul articolului 4 și ca urmare a unei cereri motivate efectuate în temeiul articolului 4 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), o notificare a unei concentrări propuse prin care întreprinderea E.I. du Pont de Nemours and Company („DuPont”, SUA) dobândește, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul unic asupra diviziei de sănătate și nutriție („H&N”) a întreprinderii FMC Corporation („FMC”, SUA), axată pe aditivi alimentari de modificare a texturii și excipienți farmaceutici (cu excepția diviziei Omega-3 a FMC).

Concentrarea propusă în prezent face parte din contractul de vânzare-cumpărare de active încheiat de DuPont și FMC la data de 31 martie 2017, care prevede cumpărarea de către FMC a anumitor divizii ale DuPont, în temeiul angajamentelor de cesionare pe care și le-au asumat DuPont și The Dow Chemical Company („Dow”) în cadrul procedurii de control al operațiunilor de concentrare între întreprinderi aferente concentrării propuse dintre Dow și DuPont (cazul M.7932).

| 2. | Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:






  — | DuPont este un producător de substanțe chimice diversificate, cu sediul în SUA. Este societatea-mamă de cel mai înalt rang a grupului DuPont, activ în cercetarea, dezvoltarea, producerea, distribuirea și vânzarea unei game diverse de produse chimice, polimeri, substanțe agrochimice, semințe, ingrediente alimentare și altele. Divizia de nutriție și sănătate a întreprinderii DuPont asigură fabricarea și furnizarea de produse special concepute pentru a îmbunătăți siguranța, calitatea nutrițională, textura și termenul de valabilitate a produselor alimentare și a băuturilor, a produselor farmaceutice și a suplimentelor alimentare; |
| --- | --- | --- |

2.

Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:

—

DuPont este un producător de substanțe chimice diversificate, cu sediul în SUA. Este societatea-mamă de cel mai înalt rang a grupului DuPont, activ în cercetarea, dezvoltarea, producerea, distribuirea și vânzarea unei game diverse de produse chimice, polimeri, substanțe agrochimice, semințe, ingrediente alimentare și altele. Divizia de nutriție și sănătate a întreprinderii DuPont asigură fabricarea și furnizarea de produse special concepute pentru a îmbunătăți siguranța, calitatea nutrițională, textura și termenul de valabilitate a produselor alimentare și a băuturilor, a produselor farmaceutice și a suplimentelor alimentare;

| — | Dow este un producător de substanțe chimice diversificate, cu sediul în SUA. Este societatea-mamă de cel mai înalt rang a grupului Dow, activ în sectorul materialelor plastice și al produselor chimice, al științelor agricole și în sectorul produselor și serviciilor din domeniul hidrocarburilor și energiei. Dow are o prezență mai limitată în domeniul nutriției și al sănătății; |
| --- | --- |

—

Dow este un producător de substanțe chimice diversificate, cu sediul în SUA. Este societatea-mamă de cel mai înalt rang a grupului Dow, activ în sectorul materialelor plastice și al produselor chimice, al științelor agricole și în sectorul produselor și serviciilor din domeniul hidrocarburilor și energiei. Dow are o prezență mai limitată în domeniul nutriției și al sănătății;

| — | FMC este o societate cu sediul în SUA, activă la nivel mondial în sectorul produselor chimice de specialitate, cu interese pe piețele agricole, industriale și de consum. Activitatea sa economică este împărțită în trei divizii: (i) soluții pentru agricultură; (ii) sănătate și nutriție; (iii) litiu. Divizia de sănătate și nutriție a întreprinderii FMC cuprinde trei mari categorii de produse: ingrediente nutriționale, excipienți pentru produse sanitare și ingrediente funcționale benefice pentru sănătate. |
| --- | --- |

—

FMC este o societate cu sediul în SUA, activă la nivel mondial în sectorul produselor chimice de specialitate, cu interese pe piețele agricole, industriale și de consum. Activitatea sa economică este împărțită în trei divizii: (i) soluții pentru agricultură; (ii) sănătate și nutriție; (iii) litiu. Divizia de sănătate și nutriție a întreprinderii FMC cuprinde trei mari categorii de produse: ingrediente nutriționale, excipienți pentru produse sanitare și ingrediente funcționale benefice pentru sănătate.

| 3. | În urma unei examinări prealabile, Comisia Europeană constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului privind concentrările economice. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință. |
| --- | --- |

3.

În urma unei examinări prealabile, Comisia Europeană constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului privind concentrările economice. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință.

| 4. | Comisia Europeană invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.
  Observațiile trebuie primite de către Comisia Europeană în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei Europene, cu referința M.8440 – DuPont/FMC (Health and Nutrition business), prin fax (+32 22964301), prin e-mail, la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu, sau prin poștă, la următoarea adresă:





  Commission européenne |
| --- | --- |
| Direction générale de la concurrence |
| Greffe des concentrations |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Comisia Europeană invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.

Observațiile trebuie primite de către Comisia Europeană în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei Europene, cu referința M.8440 – DuPont/FMC (Health and Nutrition business), prin fax (+32 22964301), prin e-mail, la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu, sau prin poștă, la următoarea adresă:

Commission européenne

Direction générale de la concurrence

Greffe des concentrations

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1 („Regulamentul privind concentrările economice”).

---

| 15.6.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 189/53 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 189/53

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul M.8504 – EDF Energy Services/ESSCI)

Caz care poate face obiectul procedurii simplificate

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2017/C 189/17)

| 1. | La data de 6 iunie 2017, Comisia Europeană a primit, în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), o notificare a unei concentrări propuse prin care întreprinderea EDF Energy Services Limited („EDFES”, Franța) va dobândi controlul unic asupra întreprinderii ESSCI Limited („ESSCI”, Regatul Unit), în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, prin achiziționare de acțiuni. |
| --- | --- |

1.

La data de 6 iunie 2017, Comisia Europeană a primit, în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), o notificare a unei concentrări propuse prin care întreprinderea EDF Energy Services Limited („EDFES”, Franța) va dobândi controlul unic asupra întreprinderii ESSCI Limited („ESSCI”, Regatul Unit), în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, prin achiziționare de acțiuni.

| 2. | Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:
  —   în cazul întreprinderii EDFES: controlată în ultimă instanță de Grupul EDF, aceasta a fost înființată pentru a furniza servicii energetice în Regatul Unit;
  —   în cazul întreprinderii ESSCI: furnizează servicii tehnice gestionate în Regatul Unit și în Irlanda; prin intermediul filialei sale Imtech, aceasta desfășoară activități în domeniile ingineriei mecanice și electrice, gestionării instalațiilor tehnice și integrării sistemelor industriale. |
| --- | --- |

2.

Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:

—   în cazul întreprinderii EDFES: controlată în ultimă instanță de Grupul EDF, aceasta a fost înființată pentru a furniza servicii energetice în Regatul Unit;

—   în cazul întreprinderii ESSCI: furnizează servicii tehnice gestionate în Regatul Unit și în Irlanda; prin intermediul filialei sale Imtech, aceasta desfășoară activități în domeniile ingineriei mecanice și electrice, gestionării instalațiilor tehnice și integrării sistemelor industriale.

| 3. | În urma unei examinări prealabile, Comisia Europeană constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului privind concentrările economice. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință. În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de analiză a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în comunicare. |
| --- | --- |

3.

În urma unei examinări prealabile, Comisia Europeană constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului privind concentrările economice. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință. În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de analiză a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în comunicare.

| 4. | Comisia Europeană invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.
  Observațiile trebuie primite de către Comisia Europeană în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei Europene, cu referința M.8504 – EDF Energy Services/ESSCI, prin fax (+32 22964301), prin e-mail, la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu, sau prin poștă, la următoarea adresă:





  Commission européenne |
| --- | --- |
| Direction générale de la concurrence |
| Greffe des concentrations |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Comisia Europeană invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.

Observațiile trebuie primite de către Comisia Europeană în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei Europene, cu referința M.8504 – EDF Energy Services/ESSCI, prin fax (+32 22964301), prin e-mail, la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu, sau prin poștă, la următoarea adresă:

Commission européenne

Direction générale de la concurrence

Greffe des concentrations

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1 („Regulamentul privind concentrările economice”).

(2)  JO C 366, 14.12.2013, p. 5.

---

Rectificări

| 15.6.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 189/54 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 189/54

---

Rectificare privind procedurile de lichidare – Decizie privind deschiderea procedurii de lichidare a ADRIA Way

(
  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene C 123 din 20 aprilie 2017
  )

(2017/C 189/18)

La pagina 3, în titlu, după formulările „Întreprinderea de asigurare” și „Data, intrarea în vigoare și natura deciziei”:

în loc de:

„ADRIA Way”,

se citește:

se citește:

„Cestovní pojišťovna ADRIA Way družstvo «v likvidaci»”.

---