# Euroopa Liidu C 50/2015

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 50 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 58. köide12. veebruar 2015 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 50

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

58. köide12. veebruar 2015

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | III   Ettevalmistavad aktid |
| | NÕUKOGU |
| 2015/C 050/01 | Nõukogu esimese lugemise seisukoht (EL) nr 2/2015 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 98/70/EÜ bensiini ja diislikütuse kvaliteedi kohta ning direktiivi 2009/28/EÜ taastuvatest energiaallikatst toodetud energia kasutamise edendamise kohtaNõukogus vastu võetud 9. detsembril 2014 (
  1
  ) | 1 |
| 2015/C 050/02 | Nõukogu põhjendused: nõukogu esimese lugemise seisukoht (EL) nr 2/2015 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 98/70/EÜ bensiini ja diislikütuse kvaliteedi kohta ning direktiivi 2009/28/EÜ taastuvatest energiaallikatst toodetud energia kasutamise edendamise kohta | 26 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

III   Ettevalmistavad aktid

NÕUKOGU

2015/C 050/01

Nõukogu esimese lugemise seisukoht (EL) nr 2/2015 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 98/70/EÜ bensiini ja diislikütuse kvaliteedi kohta ning direktiivi 2009/28/EÜ taastuvatest energiaallikatst toodetud energia kasutamise edendamise kohtaNõukogus vastu võetud 9. detsembril 2014 (
  1
  )

1

1

2015/C 050/02

Nõukogu põhjendused: nõukogu esimese lugemise seisukoht (EL) nr 2/2015 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 98/70/EÜ bensiini ja diislikütuse kvaliteedi kohta ning direktiivi 2009/28/EÜ taastuvatest energiaallikatst toodetud energia kasutamise edendamise kohta

26

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

III Ettevalmistavad aktid

NÕUKOGU

| 12.2.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 50/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 50/1

---

NÕUKOGU ESIMESE LUGEMISE SEISUKOHT (EL) nr 2/2015

eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 98/70/EÜ bensiini ja diislikütuse kvaliteedi kohta ning direktiivi 2009/28/EÜ taastuvatest energiaallikatst toodetud energia kasutamise edendamise kohta

Nõukogus vastu võetud 9. detsembril 2014

(EMPs kohaldatav tekst)

(2015/C 50/01)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 192 lõiget 1 ning artiklit 114 seoses käesoleva direktiivi artikli 1 lõigetega 3–13 ja artikli 2 lõigetega 5–7,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, (1)

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivi 2009/28/EÜ artikli 3 lõike 4 (3) kohaselt tagab liikmesriik, et taastuvatest energiaallikatest toodetud energia osakaal kõikides transpordiliikides on 2020. aastal vähemalt 10 % energia lõpptarbimisest transpordisektoris selles liikmesriigis. Biokütuste juurdesegamine kütustesse on liikmesriikidele selle eesmärgi saavutamiseks üks kättesaadavatest meetoditest ja eelduste kohaselt neist peamine. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivi 2009/28/EÜ artikli 3 lõike 4 (3) kohaselt tagab liikmesriik, et taastuvatest energiaallikatest toodetud energia osakaal kõikides transpordiliikides on 2020. aastal vähemalt 10 % energia lõpptarbimisest transpordisektoris selles liikmesriigis. Biokütuste juurdesegamine kütustesse on liikmesriikidele selle eesmärgi saavutamiseks üks kättesaadavatest meetoditest ja eelduste kohaselt neist peamine.

| (2) | Võttes arvesse liidu eesmärki vähendada veelgi kasvuhoonegaaside heidet ja maanteetranspordi kütuste olulist panust sellesse heitesse, peavad liikmesriigid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/70/EÜ (4) artikli 7a lõikele 2 kütuse- või energiatarnijatelt nõudma, et nad vähendaksid 31. detsembriks 2020 elutsükli jooksul energiaühiku kohta tekkivate kasvuhoonegaaside heitkoguseid vähemalt 6 % kütuste puhul, mida kasutatakse liidus maanteesõidukites, väljaspool teid kasutatavates liikurmasinates, põllumajandus- ja metsatraktorites ning väikelaevades mujal kui merel. Biokütuste juurdesegamine on üks fossiilkütuste tarnijatele kättesaadavaid meetodeid tarnitavate fossiilkütuste kasvuhoonegaaside heitemahukuse vähendamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Võttes arvesse liidu eesmärki vähendada veelgi kasvuhoonegaaside heidet ja maanteetranspordi kütuste olulist panust sellesse heitesse, peavad liikmesriigid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/70/EÜ (4) artikli 7a lõikele 2 kütuse- või energiatarnijatelt nõudma, et nad vähendaksid 31. detsembriks 2020 elutsükli jooksul energiaühiku kohta tekkivate kasvuhoonegaaside heitkoguseid vähemalt 6 % kütuste puhul, mida kasutatakse liidus maanteesõidukites, väljaspool teid kasutatavates liikurmasinates, põllumajandus- ja metsatraktorites ning väikelaevades mujal kui merel. Biokütuste juurdesegamine on üks fossiilkütuste tarnijatele kättesaadavaid meetodeid tarnitavate fossiilkütuste kasvuhoonegaaside heitemahukuse vähendamiseks.

| (3) | Direktiiviga 2009/28/EÜ kehtestatakse säästlikkuse kriteeriumid, millele biokütused ja vedelad biokütused peavad vastama, et neid saaks võtta arvesse kõnealuse direktiivi eesmärkide saavutamisel ja hõlmata riiklike toetuskavadega. Kõnealuste kriteeriumidega on kehtestatud kasvuhoonegaaside heite vähendamise miinimumtaseme nõuded, millele biokütused ja vedelad biokütused peavad võrreldes fossiilkütustega vastama. Samasugused säästlikkuse kriteeriumid on kehtestatud biokütuste jaoks direktiivis 98/70/EÜ. |
| --- | --- |

(3)

Direktiiviga 2009/28/EÜ kehtestatakse säästlikkuse kriteeriumid, millele biokütused ja vedelad biokütused peavad vastama, et neid saaks võtta arvesse kõnealuse direktiivi eesmärkide saavutamisel ja hõlmata riiklike toetuskavadega. Kõnealuste kriteeriumidega on kehtestatud kasvuhoonegaaside heite vähendamise miinimumtaseme nõuded, millele biokütused ja vedelad biokütused peavad võrreldes fossiilkütustega vastama. Samasugused säästlikkuse kriteeriumid on kehtestatud biokütuste jaoks direktiivis 98/70/EÜ.

| (4) | Kui varem toiduainete ja loomasööda tootmiseks kasutatud karja- või põllumaad hakatakse kasutama biokütuste tootmiseks, tuleb muu kui kütustega seotud nõudlus siiski rahuldada kas senise tootmise intensiivistamisega või mittepõllumajandusmaa tootmisse võtmisega mujal. Viimane juhtum kujutab endast maakasutuse kaudset muutust ja kui seejuures muudetakse suure süsinikuvaruga maa põllumaaks, võib sellega kaasneda oluline kasvuhoonegaaside heide. Direktiive 98/70/EÜ ja 2009/28/EÜ tuleks see seepärast muuta, et nad sisaldaks sätteid, milles käsitletakse maakasutuse kaudset muutust, arvestades, et praegusi biokütuseid toodetakse peamiselt juba olemasoleval põllumajandusmaal kasvatatavatest põllukultuuridest. |
| --- | --- |

(4)

Kui varem toiduainete ja loomasööda tootmiseks kasutatud karja- või põllumaad hakatakse kasutama biokütuste tootmiseks, tuleb muu kui kütustega seotud nõudlus siiski rahuldada kas senise tootmise intensiivistamisega või mittepõllumajandusmaa tootmisse võtmisega mujal. Viimane juhtum kujutab endast maakasutuse kaudset muutust ja kui seejuures muudetakse suure süsinikuvaruga maa põllumaaks, võib sellega kaasneda oluline kasvuhoonegaaside heide. Direktiive 98/70/EÜ ja 2009/28/EÜ tuleks see seepärast muuta, et nad sisaldaks sätteid, milles käsitletakse maakasutuse kaudset muutust, arvestades, et praegusi biokütuseid toodetakse peamiselt juba olemasoleval põllumajandusmaal kasvatatavatest põllukultuuridest.

| (5) | Kui toetuda liikmesriikide esitatud biokütusevajaduse prognoosidele ja hinnangulisele maakasutuse kaudsest muutusest tingitud heitele biokütuste mitmesuguste lähteainete puhul, on tõenäoline, et maakasutuse kaudsest muutusest tingitud kasvuhoonegaaside heide on märkimisväärne ja võib osaliselt või täielikult muuta olematuks kasvuhoonegaaside heite vähenemise üksikute biokütuse puhul. Põhjuseks on see, et 2020. aastal saadakse eelduste kohaselt peaaegu kogu biokütusetoodang põllukultuuridest, mida kasvatatakse toiduainete ja loomasööda tootmiseks kõlblikul maal. Sellise heite vähendamiseks on kohane teha vahet sellistel põllukultuurirühmadel nagu õlikultuurid, suhkrukultuurid, teravili ja muud tärkliserikkad kultuurid. |
| --- | --- |

(5)

Kui toetuda liikmesriikide esitatud biokütusevajaduse prognoosidele ja hinnangulisele maakasutuse kaudsest muutusest tingitud heitele biokütuste mitmesuguste lähteainete puhul, on tõenäoline, et maakasutuse kaudsest muutusest tingitud kasvuhoonegaaside heide on märkimisväärne ja võib osaliselt või täielikult muuta olematuks kasvuhoonegaaside heite vähenemise üksikute biokütuse puhul. Põhjuseks on see, et 2020. aastal saadakse eelduste kohaselt peaaegu kogu biokütusetoodang põllukultuuridest, mida kasvatatakse toiduainete ja loomasööda tootmiseks kõlblikul maal. Sellise heite vähendamiseks on kohane teha vahet sellistel põllukultuurirühmadel nagu õlikultuurid, suhkrukultuurid, teravili ja muud tärkliserikkad kultuurid.

| (6) | Et vältida töötlemisjääkide tootmise teadliku suurendamise stimuleerimist põhitoote arvel, tuleks töötlemisjäägi määratlusest välja jätta jäägid, mis saadakse sellise tootmisprotsessi tulemusel, mida on sel eesmärgil teadlikult muudetud. |
| --- | --- |

(6)

Et vältida töötlemisjääkide tootmise teadliku suurendamise stimuleerimist põhitoote arvel, tuleks töötlemisjäägi määratlusest välja jätta jäägid, mis saadakse sellise tootmisprotsessi tulemusel, mida on sel eesmärgil teadlikult muudetud.

| (7) | Vedelaid taastuvkütuseid vajatakse tõenäoliselt transpordisektoris, et vähendada selle sektori kasvuhoonegaaside heidet. Täiustatud biokütused (nt jäätmetest ja vetikatest valmistatud biokütused) võimaldavad kasvuhoonegaaside heidet oluliselt vähendada, nendega kaasnev maakasutuse kaudse muutuse oht on väike ning nad ei konkureeri otse toiduainete ja loomasööda tootmiseks kõlbliku maa pärast. Seepärast on kohane edendada selliste täiustatud biokütuste laialdasemat tootmist, kuna need ei ole praegu suurtes kogustes turul kättesaadavad; osaliselt on põhjuseks see, et kõnealused kütused konkureerivad avaliku sektori toetuste saamisel toidukultuuripõhise biokütuse tootmise tehnoloogiatega. Iga liikmesriik peaks edendama selliste täiustatud biokütuste tarbimist, kehtestades riigi tasandil õiguslikult mittesiduvad alleesmärgid, mis on osa kohustusest tagada, et 2020. aastal moodustab taastuvatest energiaallikatest toodetud energia osakaal kõikides transpordiliikides vähemalt 10 % nende lõpptarbimisest transpordisektoris kõnealuses liikmesriigis. Samuti on asjakohane, et liikmesriigid esitavad aruande oma edusammudest selliste 2020. aastaks seatud riiklike alleesmärkide suunas liikumisel, mille kohta tuleks avaldada kokkuvõttev aruanne, et hinnata käesoleva direktiiviga kehtestatud meetmete tõhusust maakasutuse kaudsest muutusest tuleneva kasvuhoonegaaside heite ohu vähendamisel täiustatud biokütuste edendamise teel. Sellised täiustatud biokütused ja nende edendamine etendavad eeldatavalt jätkuvalt olulist osa transpordi süsinikusisalduse vähendamisel ja vähese CO2-heitega transporditehnoloogiate arendamisel pärast kõnealust tähtaega. |
| --- | --- |

(7)

Vedelaid taastuvkütuseid vajatakse tõenäoliselt transpordisektoris, et vähendada selle sektori kasvuhoonegaaside heidet. Täiustatud biokütused (nt jäätmetest ja vetikatest valmistatud biokütused) võimaldavad kasvuhoonegaaside heidet oluliselt vähendada, nendega kaasnev maakasutuse kaudse muutuse oht on väike ning nad ei konkureeri otse toiduainete ja loomasööda tootmiseks kõlbliku maa pärast. Seepärast on kohane edendada selliste täiustatud biokütuste laialdasemat tootmist, kuna need ei ole praegu suurtes kogustes turul kättesaadavad; osaliselt on põhjuseks see, et kõnealused kütused konkureerivad avaliku sektori toetuste saamisel toidukultuuripõhise biokütuse tootmise tehnoloogiatega. Iga liikmesriik peaks edendama selliste täiustatud biokütuste tarbimist, kehtestades riigi tasandil õiguslikult mittesiduvad alleesmärgid, mis on osa kohustusest tagada, et 2020. aastal moodustab taastuvatest energiaallikatest toodetud energia osakaal kõikides transpordiliikides vähemalt 10 % nende lõpptarbimisest transpordisektoris kõnealuses liikmesriigis. Samuti on asjakohane, et liikmesriigid esitavad aruande oma edusammudest selliste 2020. aastaks seatud riiklike alleesmärkide suunas liikumisel, mille kohta tuleks avaldada kokkuvõttev aruanne, et hinnata käesoleva direktiiviga kehtestatud meetmete tõhusust maakasutuse kaudsest muutusest tuleneva kasvuhoonegaaside heite ohu vähendamisel täiustatud biokütuste edendamise teel. Sellised täiustatud biokütused ja nende edendamine etendavad eeldatavalt jätkuvalt olulist osa transpordi süsinikusisalduse vähendamisel ja vähese CO2-heitega transporditehnoloogiate arendamisel pärast kõnealust tähtaega.

| (8) | Maakasutuse kaudsest muutusest tuleneva hinnangulise heite erinevused tulenevad erinevatest sisendandmetest ja sellistest põllumajanduse arengut puudutavatest peamistest eeldustest nagu suundumused põllumajanduse saagikuses ja tootlikkuses, kaassaaduste jaotamine ning täheldatud üleilmne maakasutuse muutus ja raadamise määrad, mis ei ole biokütuse tootjate kontrolli all. Ehkki enamus biokütuste lähteainetest kasvatatakse liidus, tekib maakasutuse kaudsest muutusest tulenev hinnanguline heide eeldatavalt peamiselt väljaspool liitu piirkondades, kus lisatoodangut on tõenäoliselt võimalik saavutada madalaima kuluga. Eelkõige mõjutavad väljaspool liitu toimuvat troopiliste metsade kasutuse muutmist ja turbarabade kuivendamist puudutavad eeldused tugevalt maakasutuse kaudsest muutusest tulenevat hinnangulist heidet, mida seostatakse biodiisli tootmisega õlikultuuridest, ning seetõttu on äärmiselt oluline tagada selliste andmete ja eelduste läbivaatamine kooskõlas uusima kättesaadava teabega maakasutuse muutmise ja raadamise kohta, võttes arvesse ka kõnealustes piirkondades käimasolevate rahvusvaheliste programmide abil tehtud edusamme. |
| --- | --- |

(8)

Maakasutuse kaudsest muutusest tuleneva hinnangulise heite erinevused tulenevad erinevatest sisendandmetest ja sellistest põllumajanduse arengut puudutavatest peamistest eeldustest nagu suundumused põllumajanduse saagikuses ja tootlikkuses, kaassaaduste jaotamine ning täheldatud üleilmne maakasutuse muutus ja raadamise määrad, mis ei ole biokütuse tootjate kontrolli all. Ehkki enamus biokütuste lähteainetest kasvatatakse liidus, tekib maakasutuse kaudsest muutusest tulenev hinnanguline heide eeldatavalt peamiselt väljaspool liitu piirkondades, kus lisatoodangut on tõenäoliselt võimalik saavutada madalaima kuluga. Eelkõige mõjutavad väljaspool liitu toimuvat troopiliste metsade kasutuse muutmist ja turbarabade kuivendamist puudutavad eeldused tugevalt maakasutuse kaudsest muutusest tulenevat hinnangulist heidet, mida seostatakse biodiisli tootmisega õlikultuuridest, ning seetõttu on äärmiselt oluline tagada selliste andmete ja eelduste läbivaatamine kooskõlas uusima kättesaadava teabega maakasutuse muutmise ja raadamise kohta, võttes arvesse ka kõnealustes piirkondades käimasolevate rahvusvaheliste programmide abil tehtud edusamme.

| (9) | Biotootmissektorite pikaajalise konkurentsivõime tagamiseks ja kooskõlas komisjoni 13. veebruari 2012. aasta teatisega „Innovatsioon ja jätkusuutlik majanduskasv: Euroopa biomajandus” ning komisjoni 20. septembri 2011. aasta teatisega „Ressursitõhusa Euroopa tegevuskava”, millega edendatakse integreeritud ja mitmekesiseid biorafineerimisseadmeid kogu Euroopas, tuleks direktiiviga 2009/28/EÜ kehtestada täiustatud stiimulid, millega antaks eelised sellise biomassi kasutamiseks lähteainena, millel ei ole suurt majanduslikku väärtust muul alal kui biokütusena. |
| --- | --- |

(9)

Biotootmissektorite pikaajalise konkurentsivõime tagamiseks ja kooskõlas komisjoni 13. veebruari 2012. aasta teatisega „Innovatsioon ja jätkusuutlik majanduskasv: Euroopa biomajandus” ning komisjoni 20. septembri 2011. aasta teatisega „Ressursitõhusa Euroopa tegevuskava”, millega edendatakse integreeritud ja mitmekesiseid biorafineerimisseadmeid kogu Euroopas, tuleks direktiiviga 2009/28/EÜ kehtestada täiustatud stiimulid, millega antaks eelised sellise biomassi kasutamiseks lähteainena, millel ei ole suurt majanduslikku väärtust muul alal kui biokütusena.

| (10) | Taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia ulatuslikum kasutamine annab võimaluse lahendada paljud transpordisektori ja teiste energiasektorite probleemid. Seetõttu on vajalik pakkuda lisastiimuleid, et ergutada taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia kasutamist transpordisektoris, ning suurendada elektriliste raudteetranspordivahendite ja elektriliste maanteesõidukite tarbitud taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia panuse arvutamiseks kasutatavaid kordajaid, et suurendada nende kasutamist ja turuosa. |
| --- | --- |

(10)

Taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia ulatuslikum kasutamine annab võimaluse lahendada paljud transpordisektori ja teiste energiasektorite probleemid. Seetõttu on vajalik pakkuda lisastiimuleid, et ergutada taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia kasutamist transpordisektoris, ning suurendada elektriliste raudteetranspordivahendite ja elektriliste maanteesõidukite tarbitud taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia panuse arvutamiseks kasutatavaid kordajaid, et suurendada nende kasutamist ja turuosa.

| (11) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/98/EÜ (5) aitab liidul liikuda nn taaskasutusühiskonna suunas, kus püütakse vältida jäätmeteket ja kasutada jäätmeid ressursina. Jäätmehierarhiaga kehtestatakse üldjoontes jäätmeid käsitlevates õigusaktides ja jäätmepoliitikas esitatud võimaluste järjestus vastavalt sellele, milline neist kujutab endast keskkonna seisukohalt kokkuvõttes parimat valikut. Liikmesriigid peaksid toetama ringlussevõetavate materjalide kasutamist kooskõlas jäätmehierarhiaga ja eesmärgiga saada taaskasutusühiskonnaks, ega tohiks, kui vähegi võimalik, toetada selliste jäätmete prügilasse ladestamist või põletamist. Mõned maakasutuse kaudse muutuse vähese riskiga lähteained võib lugeda jäätmeteks. Sellegipoolest võib neid kasutada mõnel sellisel otstarbel, millel on direktiivi 2008/98/EÜ artiklis 4 kehtestatud jäätmehierarhia kohaselt kõrgem järjestus kui jäätmete energiakasutusel. Seetõttu on vaja, et liikmesriigid pööraksid jäätmehierarhia põhimõttele vajalikul määral tähelepanu maakasutuse kaudse muutuse vähese riskiga biokütuste edendamiseks võetavate stimuleerivate meetmete puhul või selliste biokütuste tootmisega seotud pettuste vähendamiseks võetavate meetmete puhul, et stiimulid selliste biokütuse lähteainete kasutamiseks ei satuks vastuollu püüdlusega vähendada jäätmete hulka või suurendada taaskasutust ning kasutada olemasolevaid ressursse tõhusalt ja säästvalt. Liikmesriigid võivad sellekohased meetmed lisada direktiivi 2009/28/EÜ alusel koostatavatesse aruannetesse. |
| --- | --- |

(11)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/98/EÜ (5) aitab liidul liikuda nn taaskasutusühiskonna suunas, kus püütakse vältida jäätmeteket ja kasutada jäätmeid ressursina. Jäätmehierarhiaga kehtestatakse üldjoontes jäätmeid käsitlevates õigusaktides ja jäätmepoliitikas esitatud võimaluste järjestus vastavalt sellele, milline neist kujutab endast keskkonna seisukohalt kokkuvõttes parimat valikut. Liikmesriigid peaksid toetama ringlussevõetavate materjalide kasutamist kooskõlas jäätmehierarhiaga ja eesmärgiga saada taaskasutusühiskonnaks, ega tohiks, kui vähegi võimalik, toetada selliste jäätmete prügilasse ladestamist või põletamist. Mõned maakasutuse kaudse muutuse vähese riskiga lähteained võib lugeda jäätmeteks. Sellegipoolest võib neid kasutada mõnel sellisel otstarbel, millel on direktiivi 2008/98/EÜ artiklis 4 kehtestatud jäätmehierarhia kohaselt kõrgem järjestus kui jäätmete energiakasutusel. Seetõttu on vaja, et liikmesriigid pööraksid jäätmehierarhia põhimõttele vajalikul määral tähelepanu maakasutuse kaudse muutuse vähese riskiga biokütuste edendamiseks võetavate stimuleerivate meetmete puhul või selliste biokütuste tootmisega seotud pettuste vähendamiseks võetavate meetmete puhul, et stiimulid selliste biokütuse lähteainete kasutamiseks ei satuks vastuollu püüdlusega vähendada jäätmete hulka või suurendada taaskasutust ning kasutada olemasolevaid ressursse tõhusalt ja säästvalt. Liikmesriigid võivad sellekohased meetmed lisada direktiivi 2009/28/EÜ alusel koostatavatesse aruannetesse.

| (12) | Uutes käitistes toodetavate biokütuste ja vedelate biokütuste puhul tuleks tõsta kasvuhoonegaaside heite vähendamise miinimumnõuet, et parandada nende üldist kasvuhoonegaaside bilanssi ning piirata edasist investeerimist kasvuhoonegaaside heite vähest vähendamist võimaldavatesse käitistesse. Selle tõstmisega tagatakse biokütuste ja vedelate biokütuste tootmisvõimsustesse tehtud investeeringutele kindlus vastavalt direktiivi 2008/98/EÜ artikli 19 lõike 6 teisele lõigule. |
| --- | --- |

(12)

Uutes käitistes toodetavate biokütuste ja vedelate biokütuste puhul tuleks tõsta kasvuhoonegaaside heite vähendamise miinimumnõuet, et parandada nende üldist kasvuhoonegaaside bilanssi ning piirata edasist investeerimist kasvuhoonegaaside heite vähest vähendamist võimaldavatesse käitistesse. Selle tõstmisega tagatakse biokütuste ja vedelate biokütuste tootmisvõimsustesse tehtud investeeringutele kindlus vastavalt direktiivi 2008/98/EÜ artikli 19 lõike 6 teisele lõigule.

| (13) | Täiustatud biokütustele ülemineku ettevalmistamiseks ja maakasutuse kaudsest muutusest tuleneva üldmõju vähendamiseks kuni aastani 2020 on kohane piirata toidukultuuridest saadavate biokütuste ja vedelate biokütuste kogust, mida võib võtta arvesse direktiivis 2009/28/EÜ püstitatud eesmärkide saavutamisel ning mis on esitatud direktiivi 2009/28/EÜ VIII lisa A osas ja direktiivi 98/70/EÜ V lisa A osas, piiramata selliste biokütuste ja vedelate biokütuste üldist kasutamist. |
| --- | --- |

(13)

Täiustatud biokütustele ülemineku ettevalmistamiseks ja maakasutuse kaudsest muutusest tuleneva üldmõju vähendamiseks kuni aastani 2020 on kohane piirata toidukultuuridest saadavate biokütuste ja vedelate biokütuste kogust, mida võib võtta arvesse direktiivis 2009/28/EÜ püstitatud eesmärkide saavutamisel ning mis on esitatud direktiivi 2009/28/EÜ VIII lisa A osas ja direktiivi 98/70/EÜ V lisa A osas, piiramata selliste biokütuste ja vedelate biokütuste üldist kasutamist.

| (14) | Sellise toidukultuuridest saadavate biokütuste ja vedelate biokütuste koguse piiramine, mida saab võtta arvesse direktiivis 2009/28/EÜ sätestatud eesmärkide saavutamisel, ei mõjuta seda, kuidas liikmesriigid saavutavad üldise 10 % eesmärgi raames tavaliste biokütuste jaoks ettenähtud osa. Seega jääb enne 2013. aasta lõppu töötanud käitiste toodetud biokütuste jaoks turulepääs täielikult avatuks. Seepärast ei mõjuta käesolev direktiiv selliste käitiste käitajate õigustatud ootusi. |
| --- | --- |

(14)

Sellise toidukultuuridest saadavate biokütuste ja vedelate biokütuste koguse piiramine, mida saab võtta arvesse direktiivis 2009/28/EÜ sätestatud eesmärkide saavutamisel, ei mõjuta seda, kuidas liikmesriigid saavutavad üldise 10 % eesmärgi raames tavaliste biokütuste jaoks ettenähtud osa. Seega jääb enne 2013. aasta lõppu töötanud käitiste toodetud biokütuste jaoks turulepääs täielikult avatuks. Seepärast ei mõjuta käesolev direktiiv selliste käitiste käitajate õigustatud ootusi.

| (15) | Hinnanguline maakasutuse kaudsest muutusest tingitud heide tuleks lisada komisjonipoolsesse biokütuste kasvuhoonegaaside heidet käsitlevasse aruandlusse vastavalt direktiividele 98/70/EÜ ja 2009/28/EÜ. Heitetegur 0 tuleks omistada biokütustele, mis on valmistatud lähteainest, mille tootmine ei suurenda nõudlust maa järele, näiteks jäätmetest valmistatud biokütus. |
| --- | --- |

(15)

Hinnanguline maakasutuse kaudsest muutusest tingitud heide tuleks lisada komisjonipoolsesse biokütuste kasvuhoonegaaside heidet käsitlevasse aruandlusse vastavalt direktiividele 98/70/EÜ ja 2009/28/EÜ. Heitetegur 0 tuleks omistada biokütustele, mis on valmistatud lähteainest, mille tootmine ei suurenda nõudlust maa järele, näiteks jäätmetest valmistatud biokütus.

| (16) | Maakasutuse kaudse muutuse leevendamisele võib kaasa aidata põllumajandussektorites tänu intensiivistunud teadustegevusele, tehnoloogilisele arengule ja teadmussiirdele toimunud saagikuse kasv üle taseme, mis oleks saavutatud ilma toidu- ja söödakultuuridest biokütuste valmistamisele suunatud tootlikkuse suurendamise kavadeta; samuti teise aastase saagi kasvatamine maa-aladel, kus varem teist aastast saaki ei kasvatatud. Eeldusel et sellest tulenevat maakasutuse kaudset muutust leevendavat mõju riikide või projektide tasandil on võimalik väljendada koguseliselt, võiks käesoleva direktiiviga ette nähtud meetmete puhul sellist tootlikkuse tõusu kajastada, seda nii maakasutuse kaudsest muutusest tuleneva hinnangulise heite väiksemate väärtuste kaudu kui ka toidu- ja söödakultuuridest toodetud biokütuste panuse kaudu taastuvatest energiaallikatest toodetud energia osakaalu saavutamiseks transpordis 2020. aastal. |
| --- | --- |

(16)

Maakasutuse kaudse muutuse leevendamisele võib kaasa aidata põllumajandussektorites tänu intensiivistunud teadustegevusele, tehnoloogilisele arengule ja teadmussiirdele toimunud saagikuse kasv üle taseme, mis oleks saavutatud ilma toidu- ja söödakultuuridest biokütuste valmistamisele suunatud tootlikkuse suurendamise kavadeta; samuti teise aastase saagi kasvatamine maa-aladel, kus varem teist aastast saaki ei kasvatatud. Eeldusel et sellest tulenevat maakasutuse kaudset muutust leevendavat mõju riikide või projektide tasandil on võimalik väljendada koguseliselt, võiks käesoleva direktiiviga ette nähtud meetmete puhul sellist tootlikkuse tõusu kajastada, seda nii maakasutuse kaudsest muutusest tuleneva hinnangulise heite väiksemate väärtuste kaudu kui ka toidu- ja söödakultuuridest toodetud biokütuste panuse kaudu taastuvatest energiaallikatest toodetud energia osakaalu saavutamiseks transpordis 2020. aastal.

| (17) | Vabatahtlikud kavad on üha olulisemad direktiivides 98/70/EÜ ja 2009/28/EÜ sisalduvate säästlikkuse kriteeriumide järgimise tõendamisel. Seetõttu on asjakohane anda komisjonile õigus nõuda, et vabatahtlike kavade kohta, sealhulgas kavade kohta, mida komisjon juba tunnustab direktiivi 98/70/EÜ artikli 7c lõike 6 ja direktiivi 2009/28/EÜ artikli 18 lõike 6 kohaselt, antakse korrapäraselt aru nende tegevusest. Sellised aruanded tuleks läbipaistvuse suurendamiseks ja komisjonipoolse järelevalve parandamiseks avalikustada. Lisaks annaks selline aruandlus komisjonile vajalikku teavet vabatahtlike kavade toimimist käsitleva aruande koostamiseks eesmärgiga teha kindlaks parimad tavad ja asjakohasel juhul teha ettepanekuid parimate tavade edasiseks edendamiseks. |
| --- | --- |

(17)

Vabatahtlikud kavad on üha olulisemad direktiivides 98/70/EÜ ja 2009/28/EÜ sisalduvate säästlikkuse kriteeriumide järgimise tõendamisel. Seetõttu on asjakohane anda komisjonile õigus nõuda, et vabatahtlike kavade kohta, sealhulgas kavade kohta, mida komisjon juba tunnustab direktiivi 98/70/EÜ artikli 7c lõike 6 ja direktiivi 2009/28/EÜ artikli 18 lõike 6 kohaselt, antakse korrapäraselt aru nende tegevusest. Sellised aruanded tuleks läbipaistvuse suurendamiseks ja komisjonipoolse järelevalve parandamiseks avalikustada. Lisaks annaks selline aruandlus komisjonile vajalikku teavet vabatahtlike kavade toimimist käsitleva aruande koostamiseks eesmärgiga teha kindlaks parimad tavad ja asjakohasel juhul teha ettepanekuid parimate tavade edasiseks edendamiseks.

| (18) | Siseturu tõrgeteta toimimise hõlbustamiseks on asjakohane täpsustada vastastikuse tunnustamise põhimõtte kohaldamise tingimusi kõigi direktiivide 98/70/EÜ ja 2009/28/EÜ kohaselt kehtestatud kavade puhul, mille abil kontrollitakse biokütuste ja vedelate biokütuste säästlikkuse kriteeriumide järgimist. |
| --- | --- |

(18)

Siseturu tõrgeteta toimimise hõlbustamiseks on asjakohane täpsustada vastastikuse tunnustamise põhimõtte kohaldamise tingimusi kõigi direktiivide 98/70/EÜ ja 2009/28/EÜ kohaselt kehtestatud kavade puhul, mille abil kontrollitakse biokütuste ja vedelate biokütuste säästlikkuse kriteeriumide järgimist.

| (19) | Ehkki toidu- ja söödakultuuridest toodetud biokütuseid seostatakse üldiselt maakasutuse kaudse muutuse riskiga, on ka erandeid. Liikmesriigid ja komisjon peaksid edendama selliste kavade väljatöötamist ja kasutamist, mille abil on võimalik usaldusväärselt tõendada, et teatav konkreetse projekti raames toodetud biokütuste lähteainete kogus ei tõrjunud kõrvale muu eesmärgiga tootmist. Nii võib see olla näiteks juhul, kui biokütuste tootmine on mahult võrdne lisatoodanguga, mis saavutati tänu tootlikkuse suurendamiseks tehtud investeeringutele, mille abil saavutatud tootlikkuse tasemeni muidu ei oleks jõutud, või juhul, kui biokütuste tootmiseks kasutatakse maad, mille maakasutuse otsene muutus ei avaldanud olulist negatiivset mõju kõnealuse maa varasematele ökosüsteemi teenustele, sealhulgas süsinikuvarude kaitsele ja bioloogilisele mitmekesisusele. |
| --- | --- |

(19)

Ehkki toidu- ja söödakultuuridest toodetud biokütuseid seostatakse üldiselt maakasutuse kaudse muutuse riskiga, on ka erandeid. Liikmesriigid ja komisjon peaksid edendama selliste kavade väljatöötamist ja kasutamist, mille abil on võimalik usaldusväärselt tõendada, et teatav konkreetse projekti raames toodetud biokütuste lähteainete kogus ei tõrjunud kõrvale muu eesmärgiga tootmist. Nii võib see olla näiteks juhul, kui biokütuste tootmine on mahult võrdne lisatoodanguga, mis saavutati tänu tootlikkuse suurendamiseks tehtud investeeringutele, mille abil saavutatud tootlikkuse tasemeni muidu ei oleks jõutud, või juhul, kui biokütuste tootmiseks kasutatakse maad, mille maakasutuse otsene muutus ei avaldanud olulist negatiivset mõju kõnealuse maa varasematele ökosüsteemi teenustele, sealhulgas süsinikuvarude kaitsele ja bioloogilisele mitmekesisusele.

| (20) | Vaikeväärtuste kasutamise eeskirju tuleks ühtlustada, et tagada tootjate võrdne kohtlemine, olenemata tootmiskohast. Kui kolmandatel riikidel on lubatud kasutada vaikeväärtusi, siis liidu tootjatelt nõutakse tegelike väärtuste kasutamist, kui need on vaikeväärtustest suuremad või kui asjaomane liikmesriik ei ole aruannet esitanud, suurendades seega nende halduskoormust. Seepärast tuleks kehtivaid eeskirju lihtsustada, nii et vaikeväärtuste kasutamine ei oleks piiratud liidu aladega, millele on osutatud direktiivi 2009/28/EÜ artikli 19 lõikes 2 ja direktiivi 98/70/EÜ artikli 7d lõikes 2. |
| --- | --- |

(20)

Vaikeväärtuste kasutamise eeskirju tuleks ühtlustada, et tagada tootjate võrdne kohtlemine, olenemata tootmiskohast. Kui kolmandatel riikidel on lubatud kasutada vaikeväärtusi, siis liidu tootjatelt nõutakse tegelike väärtuste kasutamist, kui need on vaikeväärtustest suuremad või kui asjaomane liikmesriik ei ole aruannet esitanud, suurendades seega nende halduskoormust. Seepärast tuleks kehtivaid eeskirju lihtsustada, nii et vaikeväärtuste kasutamine ei oleks piiratud liidu aladega, millele on osutatud direktiivi 2009/28/EÜ artikli 19 lõikes 2 ja direktiivi 98/70/EÜ artikli 7d lõikes 2.

| (21) | Seoses Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) jõustumisega tuleb direktiivide 2009/28/EÜ ja 98/70/EÜ kohaselt komisjonile antud volitused viia kooskõlla ELi toimimise lepingu artiklitega 290 ja 291. |
| --- | --- |

(21)

Seoses Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) jõustumisega tuleb direktiivide 2009/28/EÜ ja 98/70/EÜ kohaselt komisjonile antud volitused viia kooskõlla ELi toimimise lepingu artiklitega 290 ja 291.

| (22) | Selleks et tagada direktiivide 98/70/EÜ ja 2009/28/EÜ ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 182/2011 (6). |
| --- | --- |

(22)

Selleks et tagada direktiivide 98/70/EÜ ja 2009/28/EÜ ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 182/2011 (6).

| (23) | Selleks et kohandada direktiivi 98/70/EÜ teaduse ja tehnika arenguga, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, millega nähakse ette biokütuse tootmisviiside hinnanguliste tüüpiliste ja vaikeväärtuste lisamine ning kütuste spetsifikatsioonidega seotud lubatud analüüsimeetodite ja bioetanooli sisaldava bensiini aururõhu puhul lubatud erandi kohandamine. |
| --- | --- |

(23)

Selleks et kohandada direktiivi 98/70/EÜ teaduse ja tehnika arenguga, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, millega nähakse ette biokütuse tootmisviiside hinnanguliste tüüpiliste ja vaikeväärtuste lisamine ning kütuste spetsifikatsioonidega seotud lubatud analüüsimeetodite ja bioetanooli sisaldava bensiini aururõhu puhul lubatud erandi kohandamine.

| (24) | Selleks et kohandada direktiivi 2009/28/EÜ teaduse ja tehnika arenguga, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, millega nähakse ette selliste biokütuse lähteainete ja kütuste loetelu võimalik täiendamine, mille käesoleva direktiivi artikli 3 lõikes 4 sätestatud eesmärgi saavutamisse antud panuse arvutamisel tuleks nende energiasisaldus korrutada kahega, ning samuti biokütuse ja vedela biokütuse tootmisviiside hinnanguliste tüüpiliste ja vaikeväärtuste lisamine. |
| --- | --- |

(24)

Selleks et kohandada direktiivi 2009/28/EÜ teaduse ja tehnika arenguga, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, millega nähakse ette selliste biokütuse lähteainete ja kütuste loetelu võimalik täiendamine, mille käesoleva direktiivi artikli 3 lõikes 4 sätestatud eesmärgi saavutamisse antud panuse arvutamisel tuleks nende energiasisaldus korrutada kahega, ning samuti biokütuse ja vedela biokütuse tootmisviiside hinnanguliste tüüpiliste ja vaikeväärtuste lisamine.

| (25) | On eriti oluline, et komisjon viiks direktiivide 98/70/EÜ ja 2009/28/EÜ kohaldamisel ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule. |
| --- | --- |

(25)

On eriti oluline, et komisjon viiks direktiivide 98/70/EÜ ja 2009/28/EÜ kohaldamisel ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

| (26) | Komisjon peaks parimatele ja uusimatele teaduslikele andmetele toetudes läbi vaatama, kui tõhusad on käesolevas direktiivis esitatud meetmed maakasutuse kaudsest muutusest tulenevate kasvuhoonegaaside heite piiramisel, ning kaaluma võimalusi kõnealuse mõju vähendamiseks. |
| --- | --- |

(26)

Komisjon peaks parimatele ja uusimatele teaduslikele andmetele toetudes läbi vaatama, kui tõhusad on käesolevas direktiivis esitatud meetmed maakasutuse kaudsest muutusest tulenevate kasvuhoonegaaside heite piiramisel, ning kaaluma võimalusi kõnealuse mõju vähendamiseks.

| (27) | Kooskõlas liikmesriikide ja komisjoni 28. septembri 2011. aasta ühise poliitilise deklaratsiooniga (7) selgitavate dokumentide kohta kohustuvad liikmesriigid lisama põhjendatud juhtudel ülevõtmismeetmeid käsitlevale teatele ühe või mitu dokumenti, milles selgitatakse seost direktiivi osade ja ülevõtvate siseriiklike õigusaktide vastavate osade vahel. Käesoleva direktiivi puhul leiab seadusandja, et selliste dokumentide edastamine on põhjendatud. |
| --- | --- |

(27)

Kooskõlas liikmesriikide ja komisjoni 28. septembri 2011. aasta ühise poliitilise deklaratsiooniga (7) selgitavate dokumentide kohta kohustuvad liikmesriigid lisama põhjendatud juhtudel ülevõtmismeetmeid käsitlevale teatele ühe või mitu dokumenti, milles selgitatakse seost direktiivi osade ja ülevõtvate siseriiklike õigusaktide vastavate osade vahel. Käesoleva direktiivi puhul leiab seadusandja, et selliste dokumentide edastamine on põhjendatud.

| (28) | Kuna käesoleva direktiivi eesmärke, nimelt tagada maanteesõidukite ja väljaspool teid kasutatavate liikurmasinate kütuse ühtne turg ning tagada nimetatud kütuse kasutamisel keskkonnakaitse miinimumnõuete järgimine, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab neid meetme ulatuse ja toime tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(28)

Kuna käesoleva direktiivi eesmärke, nimelt tagada maanteesõidukite ja väljaspool teid kasutatavate liikurmasinate kütuse ühtne turg ning tagada nimetatud kütuse kasutamisel keskkonnakaitse miinimumnõuete järgimine, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab neid meetme ulatuse ja toime tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (29) | Direktiive 98/70/EÜ ja 2009/28/EÜ tuleks seega vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(29)

Direktiive 98/70/EÜ ja 2009/28/EÜ tuleks seega vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 98/70/EÜ muudatused

Direktiivi 98/70/EÜ muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artiklile 2 lisatakse järgmised punktid:
  „10.   „tärkliserikkad põllukultuurid”– põllukultuurid, peamiselt teravili (sõltumata sellest, kas kasutatakse ainult viljateri või kogu taime nagu haljasmaisi puhul), juuremugulad ja juurvili (näiteks kartul, maapirn, bataat, maniokk ja jamss), ning varremugulad (näiteks taro ja cocoyam);
  11.   „maakasutuse kaudse muutuse vähese riskiga biokütused”– biokütused, mille lähteained kas ei ole loetletud V lisa A osas või on loetletud V lisa A osas, kuid mis on toodetud kavade kohaselt, mille abil vähendatakse tootmise kõrvaletõrjumist muul eesmärgil kui biokütuste valmistamine, ning mis on toodetud kooskõlas artiklis 7b sätestatud biokütuste säästlikkuse kriteeriumidega. Arvesse võib võtta vaid kava abil saavutatud tegelikule tootmise kõrvaletõrjumise vähendamisele vastavat lähteainete kogust. Sellised kavad võivad toimida kas üksikute kohaliku tasandi projektidena või liikmesriigi või kolmanda riigi territooriumi osaliselt või tervenisti katvate poliitikameetmetena. Tootmise kõrvaletõrjumist muul eesmärgil kui biokütuste valmistamine on võimalik vähendada, kui kava abil saavutatakse kavaga hõlmatud piirkonnas tootlikkuse suurenemine üle taseme, mis oleks saavutatud ilma kõnealuste tootlikkuse suurendamise kavadeta;
  12.   „töötlemisjääk”– aine, mis ei ole tootmisprotsessi vahetuks eesmärgiks olev lõpptoodang; sellise aine tootmine ei ole tootmisprotsessi esmaseks eesmärgiks ja protsessi ei ole selle tootmiseks teadlikult muudetud;
  13.   „põllumajanduse, vesiviljeluse, kalanduse ja metsanduse jäägid”– otseselt põllumajanduses, vesiviljeluses, kalanduses ja metsanduses toodetud jäägid; need ei hõlma seotud tööstusharude või töötlemise jääke.” |
| --- | --- |

1)

Artiklile 2 lisatakse järgmised punktid:

„10.   „tärkliserikkad põllukultuurid”– põllukultuurid, peamiselt teravili (sõltumata sellest, kas kasutatakse ainult viljateri või kogu taime nagu haljasmaisi puhul), juuremugulad ja juurvili (näiteks kartul, maapirn, bataat, maniokk ja jamss), ning varremugulad (näiteks taro ja cocoyam);

11.   „maakasutuse kaudse muutuse vähese riskiga biokütused”– biokütused, mille lähteained kas ei ole loetletud V lisa A osas või on loetletud V lisa A osas, kuid mis on toodetud kavade kohaselt, mille abil vähendatakse tootmise kõrvaletõrjumist muul eesmärgil kui biokütuste valmistamine, ning mis on toodetud kooskõlas artiklis 7b sätestatud biokütuste säästlikkuse kriteeriumidega. Arvesse võib võtta vaid kava abil saavutatud tegelikule tootmise kõrvaletõrjumise vähendamisele vastavat lähteainete kogust. Sellised kavad võivad toimida kas üksikute kohaliku tasandi projektidena või liikmesriigi või kolmanda riigi territooriumi osaliselt või tervenisti katvate poliitikameetmetena. Tootmise kõrvaletõrjumist muul eesmärgil kui biokütuste valmistamine on võimalik vähendada, kui kava abil saavutatakse kavaga hõlmatud piirkonnas tootlikkuse suurenemine üle taseme, mis oleks saavutatud ilma kõnealuste tootlikkuse suurendamise kavadeta;

12.   „töötlemisjääk”– aine, mis ei ole tootmisprotsessi vahetuks eesmärgiks olev lõpptoodang; sellise aine tootmine ei ole tootmisprotsessi esmaseks eesmärgiks ja protsessi ei ole selle tootmiseks teadlikult muudetud;

13.   „põllumajanduse, vesiviljeluse, kalanduse ja metsanduse jäägid”– otseselt põllumajanduses, vesiviljeluses, kalanduses ja metsanduses toodetud jäägid; need ei hõlma seotud tööstusharude või töötlemise jääke.”

| 2) | Artiklit 7a muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 5 asendatakse järgmisega:
  „5.   Käesoleva artikli ühetaolise rakendamise tagamiseks võtab komisjon kooskõlas artikli 11 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega vastu rakendusaktid, et sätestada:






  a) | muude kui biokütuste ja energia elutsükli jooksul tekkivate kasvuhoonegaaside heitkoguste arvutamise meetod; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Artiklit 7a muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 5 asendatakse järgmisega:

„5.   Käesoleva artikli ühetaolise rakendamise tagamiseks võtab komisjon kooskõlas artikli 11 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega vastu rakendusaktid, et sätestada:

a)

muude kui biokütuste ja energia elutsükli jooksul tekkivate kasvuhoonegaaside heitkoguste arvutamise meetod;

| b) | meetod, millega määratakse enne 1. jaanuari 2011 kütuste alusstandard, mis põhineb fossiilkütuste elutsükli jooksul tekkivate kasvuhoonegaaside heitkogustel energiaühiku kohta 2010. aastal käesoleva artikli lõike 2 tähenduses; |
| --- | --- |

b)

meetod, millega määratakse enne 1. jaanuari 2011 kütuste alusstandard, mis põhineb fossiilkütuste elutsükli jooksul tekkivate kasvuhoonegaaside heitkogustel energiaühiku kohta 2010. aastal käesoleva artikli lõike 2 tähenduses;

| c) | eeskirjad, mille abil tagada käesoleva artikli lõike 4 võimalikult ühtne rakendamine liikmesriikide poolt; |
| --- | --- |

c)

eeskirjad, mille abil tagada käesoleva artikli lõike 4 võimalikult ühtne rakendamine liikmesriikide poolt;

| d) | elektriliste maanteesõidukite panuse arvutamise meetod, mis on kooskõlas direktiivi 2009/28/EÜ artikli 3 lõikega 4.”; |
| --- | --- |

d)

elektriliste maanteesõidukite panuse arvutamise meetod, mis on kooskõlas direktiivi 2009/28/EÜ artikli 3 lõikega 4.”;

| b) | lisatakse järgmine lõige:
  „6.   Lõike 1 kohase aruandluse raames tagavad liikmesriigid, et kütusetarnijad esitavad igal aastal liikmesriigi määratud asutusele aruande biokütuse tootmisviiside ja V lisa A osas liigitatud lähteainetest valmistatud biokütuste mahtude kohta ning selle kohta, milline on elutsükli jooksul tekkivate kasvuhoonegaaside heitkogus energiaühiku kohta. Liikmesriigid edastavad kõnealused andmed komisjonile.” |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmine lõige:

„6.   Lõike 1 kohase aruandluse raames tagavad liikmesriigid, et kütusetarnijad esitavad igal aastal liikmesriigi määratud asutusele aruande biokütuse tootmisviiside ja V lisa A osas liigitatud lähteainetest valmistatud biokütuste mahtude kohta ning selle kohta, milline on elutsükli jooksul tekkivate kasvuhoonegaaside heitkogus energiaühiku kohta. Liikmesriigid edastavad kõnealused andmed komisjonile.”

| 3) | Artiklit 7b muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Lõikes 1 osutatud eesmärkidel arvessevõetav biokütuste kasutamisega saavutatav kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamine on vähemalt 60 % pärast ... (8) tööd alustavates käitistes toodetavate biokütuste puhul. Käitist käsitatakse tööd alustanuna, kui selles on reaalselt toimunud biokütuse tootmine.
  Käitiste puhul, mis alustavad tööd ... (8) või on tööd alustanud varem, on lõikes 1 osutatud eesmärkidel arvessevõetav biokütuste kasutamisega saavutatav kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamine vähemalt 35 % kuni 31. detsembrini 2017 ja vähemalt 50 % alates 1. jaanuarist 2018.
  Biokütuste kasutamisest tulenevat kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamist arvutatakse vastavalt artikli 7d lõikele 1.”; |
| --- | --- | --- |

3)

Artiklit 7b muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Lõikes 1 osutatud eesmärkidel arvessevõetav biokütuste kasutamisega saavutatav kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamine on vähemalt 60 % pärast ... (8) tööd alustavates käitistes toodetavate biokütuste puhul. Käitist käsitatakse tööd alustanuna, kui selles on reaalselt toimunud biokütuse tootmine.

Käitiste puhul, mis alustavad tööd ... (8) või on tööd alustanud varem, on lõikes 1 osutatud eesmärkidel arvessevõetav biokütuste kasutamisega saavutatav kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamine vähemalt 35 % kuni 31. detsembrini 2017 ja vähemalt 50 % alates 1. jaanuarist 2018.

Biokütuste kasutamisest tulenevat kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamist arvutatakse vastavalt artikli 7d lõikele 1.”;

| b) | lõikes 3 asendatakse teine lõik järgmisega:
  „Käesoleva lõike esimese lõigu punkti c ühetaolise kohaldamise tagamiseks võtab komisjon vastu rakendusaktid, millega kehtestatakse kriteeriumid ja geograafiline ulatus, mille alusel määrata kindlaks kõnealuse punktiga hõlmatud rohumaad. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 11 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.” |
| --- | --- |

b)

lõikes 3 asendatakse teine lõik järgmisega:

„Käesoleva lõike esimese lõigu punkti c ühetaolise kohaldamise tagamiseks võtab komisjon vastu rakendusaktid, millega kehtestatakse kriteeriumid ja geograafiline ulatus, mille alusel määrata kindlaks kõnealuse punktiga hõlmatud rohumaad. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 11 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.”

| 4) | Artiklit 7c muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 3 kolmas lõik asendatakse järgmisega:
  „Komisjon võtab kooskõlas artikli 11 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega vastu rakendusaktid, et koostada nimekiri käesoleva lõike esimeses kahes lõigus osutatud asjakohasest ja piisavast teabest. Komisjon tagab eelkõige, et nimetatud teabe esitamine ei tekitaks ülemäärast halduskoormust ettevõtjatele üldiselt või eelkõige väikemaapidajatele, tootjate organisatsioonidele ja kooperatiividele.”; |
| --- | --- | --- |

4)

Artiklit 7c muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 3 kolmas lõik asendatakse järgmisega:

„Komisjon võtab kooskõlas artikli 11 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega vastu rakendusaktid, et koostada nimekiri käesoleva lõike esimeses kahes lõigus osutatud asjakohasest ja piisavast teabest. Komisjon tagab eelkõige, et nimetatud teabe esitamine ei tekitaks ülemäärast halduskoormust ettevõtjatele üldiselt või eelkõige väikemaapidajatele, tootjate organisatsioonidele ja kooperatiividele.”;

| b) | lõikele 5 lisatakse järgmised lõigud:
  „Lõikes 4 osutatud vabatahtlike kavade (edaspidi „vabatahtlikud kavad”) kohta avaldatakse korrapäraselt ja vähemalt üks kord aastas nende sõltumatuks auditeerimiseks kasutatavate sertifitseerimisasutuste nimekiri, näidates iga sertifitseerimisasutuse puhul, milline üksus või riiklik asutus on seda tunnustanud ja milline üksus või riiklik asutus teostab selle üle järelevalvet.
  Eelkõige pettuste ärahoidmiseks võib komisjon riskianalüüsi või käesoleva artikli lõike 6 teises lõigus osutatud aruannete alusel täpsustada sõltumatu auditi standardeid ja nõuda kõigi vabatahtlike kavade puhul kõnealuste standardite kohaldamist. Seda tehakse rakendusaktidega, mis võetakse vastu kooskõlas artikli 11 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega. Selliste rakendusaktidega määratakse kindlaks ajavahemik, mille jooksul tuleb standardid vabatahtlike kavadega rakendada. Komisjonil on õigus tunnistada kehtetuks vabatahtlike kavade tunnustamist käsitlevad otsused, kui kõnealuste kavadega ei rakendata selliseid standardeid ettenähtud tähtaja jooksul.”; |
| --- | --- |

b)

lõikele 5 lisatakse järgmised lõigud:

„Lõikes 4 osutatud vabatahtlike kavade (edaspidi „vabatahtlikud kavad”) kohta avaldatakse korrapäraselt ja vähemalt üks kord aastas nende sõltumatuks auditeerimiseks kasutatavate sertifitseerimisasutuste nimekiri, näidates iga sertifitseerimisasutuse puhul, milline üksus või riiklik asutus on seda tunnustanud ja milline üksus või riiklik asutus teostab selle üle järelevalvet.

Eelkõige pettuste ärahoidmiseks võib komisjon riskianalüüsi või käesoleva artikli lõike 6 teises lõigus osutatud aruannete alusel täpsustada sõltumatu auditi standardeid ja nõuda kõigi vabatahtlike kavade puhul kõnealuste standardite kohaldamist. Seda tehakse rakendusaktidega, mis võetakse vastu kooskõlas artikli 11 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega. Selliste rakendusaktidega määratakse kindlaks ajavahemik, mille jooksul tuleb standardid vabatahtlike kavadega rakendada. Komisjonil on õigus tunnistada kehtetuks vabatahtlike kavade tunnustamist käsitlevad otsused, kui kõnealuste kavadega ei rakendata selliseid standardeid ettenähtud tähtaja jooksul.”;

| c) | lõige 6 asendatakse järgmisega:
  „6.   Käesoleva artikli lõike 4 kohased otsused võetakse vastu kooskõlas artikli 11 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega. Sellised otsused kehtivad kuni viis aastat.
  Komisjon nõuab, et iga vabatahtliku kava puhul, mille kohta on tehtud lõike 4 kohane otsus, esitatakse hiljemalt ... (9) ja seejärel igal aastal 30. aprilliks komisjonile aruanne, milles on hõlmatud kõik käesoleva lõike kolmandas lõigus esitatud punktid. Üldjuhul hõlmab aruanne eelmist kalendriaastat. Esimene aruanne hõlmab vähemalt kuut kuud alates ... (10). Aruande esitamise nõuet kohaldatakse ainult selliste vabatahtlike kavade suhtes, mis on toiminud vähemalt 12 kuud.
  Hiljemalt ... (11) esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, milles analüüsitakse käesoleva lõike teises lõigus osutatud aruandeid, vaadatakse läbi selliste lõikes 4 osutatud lepingute või vabatahtlike kavade toimimine, mille kohta on vastu võetud käesoleva artikli kohane otsus, ning tehakse kindlaks parimad tavad. Aruanne põhineb parimal olemasoleval teabel, sealhulgas sidusrühmadega peetud konsultatsioonidel, ning asjaomaste lepingute ja kavade kohaldamisel saadud kogemustel. Aruandes analüüsitakse järgmist: | üldiselt:






  a) | auditite sõltumatus, meetod ja sagedus, võttes arvesse nii komisjoni poolt sellega seoses asjaomase kava heakskiitmise ajal kavaga seotud dokumentides esitatut kui ka võrdlust valdkonna parimate tavadega; |
| --- | --- | --- | --- |

c)

lõige 6 asendatakse järgmisega:

„6.   Käesoleva artikli lõike 4 kohased otsused võetakse vastu kooskõlas artikli 11 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega. Sellised otsused kehtivad kuni viis aastat.

Komisjon nõuab, et iga vabatahtliku kava puhul, mille kohta on tehtud lõike 4 kohane otsus, esitatakse hiljemalt ... (9) ja seejärel igal aastal 30. aprilliks komisjonile aruanne, milles on hõlmatud kõik käesoleva lõike kolmandas lõigus esitatud punktid. Üldjuhul hõlmab aruanne eelmist kalendriaastat. Esimene aruanne hõlmab vähemalt kuut kuud alates ... (10). Aruande esitamise nõuet kohaldatakse ainult selliste vabatahtlike kavade suhtes, mis on toiminud vähemalt 12 kuud.

Hiljemalt ... (11) esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, milles analüüsitakse käesoleva lõike teises lõigus osutatud aruandeid, vaadatakse läbi selliste lõikes 4 osutatud lepingute või vabatahtlike kavade toimimine, mille kohta on vastu võetud käesoleva artikli kohane otsus, ning tehakse kindlaks parimad tavad. Aruanne põhineb parimal olemasoleval teabel, sealhulgas sidusrühmadega peetud konsultatsioonidel, ning asjaomaste lepingute ja kavade kohaldamisel saadud kogemustel. Aruandes analüüsitakse järgmist:

üldiselt:

a)

auditite sõltumatus, meetod ja sagedus, võttes arvesse nii komisjoni poolt sellega seoses asjaomase kava heakskiitmise ajal kavaga seotud dokumentides esitatut kui ka võrdlust valdkonna parimate tavadega;

| b) | rikkumiste tuvastamise ja nende menetlemise meetodite olemasolu, nende kohaldamise kogemused ja läbipaistvus, pöörates erilist tähelepanu kava osaliste poolt toime pandud või väidetavalt toime pandud tõsiste rikkumiste menetlemisele; |
| --- | --- |

b)

rikkumiste tuvastamise ja nende menetlemise meetodite olemasolu, nende kohaldamise kogemused ja läbipaistvus, pöörates erilist tähelepanu kava osaliste poolt toime pandud või väidetavalt toime pandud tõsiste rikkumiste menetlemisele;

| c) | läbipaistvus, eelkõige kava kättesaadavus, toorainete päritoluriikides või -piirkondades kohaldatavatesse keeltesse tõlgitud tekstide olemasolu, sertifitseeritud ettevõtjate loetelu, asjaomaste sertifikaatide ning auditiaruannete kättesaadavus; |
| --- | --- |

c)

läbipaistvus, eelkõige kava kättesaadavus, toorainete päritoluriikides või -piirkondades kohaldatavatesse keeltesse tõlgitud tekstide olemasolu, sertifitseeritud ettevõtjate loetelu, asjaomaste sertifikaatide ning auditiaruannete kättesaadavus;

| d) | sidusrühmade kaasamine, eelkõige konsulteerimine põlis- ja kohalike kogukondadega enne otsuse tegemist kava koostamise ja läbivaatamise ning auditite läbiviimise ajal, ning vastus nende panustele; |
| --- | --- |

d)

sidusrühmade kaasamine, eelkõige konsulteerimine põlis- ja kohalike kogukondadega enne otsuse tegemist kava koostamise ja läbivaatamise ning auditite läbiviimise ajal, ning vastus nende panustele;

| e) | kava üldine töökindlus, eelkõige seoses eeskirjadega, mida kohaldatakse audiitorite ja asjaomase kavaga seotud asutuste akrediteerimise, kvalifitseerimise ja sõltumatuse suhtes; |
| --- | --- |

e)

kava üldine töökindlus, eelkõige seoses eeskirjadega, mida kohaldatakse audiitorite ja asjaomase kavaga seotud asutuste akrediteerimise, kvalifitseerimise ja sõltumatuse suhtes;

| f) | kava ajakohastamine seoses turuga, sertifitseeritud lähteainete ja biokütuste kogus päritoluriigi ja liigi kaupa, osalejate arv; |
| --- | --- |

f)

kava ajakohastamine seoses turuga, sertifitseeritud lähteainete ja biokütuste kogus päritoluriigi ja liigi kaupa, osalejate arv;

| g) | sellise süsteemi rakendamise lihtsus ja tõhusus, mille abil teostatakse järelevalvet kavas osaleja(te) säästlikkuse kriteeriumidele vastavuse tõendite üle, mis on mõeldud pettuste vältimiseks, eelkõige võimalike pettusjuhtumite ja muude eeskirjade eiramise tuvastamiseks, menetlemiseks ja edasiseks uurimiseks, ning asjakohasel juhul tuvastatud pettuste või eeskirjade eiramise juhtumite arv; |
| --- | --- |

g)

sellise süsteemi rakendamise lihtsus ja tõhusus, mille abil teostatakse järelevalvet kavas osaleja(te) säästlikkuse kriteeriumidele vastavuse tõendite üle, mis on mõeldud pettuste vältimiseks, eelkõige võimalike pettusjuhtumite ja muude eeskirjade eiramise tuvastamiseks, menetlemiseks ja edasiseks uurimiseks, ning asjakohasel juhul tuvastatud pettuste või eeskirjade eiramise juhtumite arv;

| | ning eelkõige:






  h) | üksuste võimalused saada luba sertifitseerimisasutuste tunnustamiseks ja järelevalveks; |
| --- | --- | --- |

ning eelkõige:

h)

üksuste võimalused saada luba sertifitseerimisasutuste tunnustamiseks ja järelevalveks;

| i) | sertifitseerimisasutuste tunnustamise või akrediteerimise kriteeriumid; |
| --- | --- |

i)

sertifitseerimisasutuste tunnustamise või akrediteerimise kriteeriumid;

| j) | sertifitseerimisasutuste järelevalve eeskirjad. |
| --- | --- |

j)

sertifitseerimisasutuste järelevalve eeskirjad.

Liikmesriik võib oma riiklikust kavast teavitada komisjoni. Komisjon annab sellisele kavale hinnangu eelisjärjekorras. Otsus sellise teavitatud riikliku kava vastavuse kohta käesolevas direktiivis sätestatud tingimustele võetakse vastu kooskõlas artikli 11 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega, et hõlbustada biokütuste säästlikkuse kriteeriumide järgimise kontrollimiseks mõeldud kavade kahe- ja mitmepoolset vastastikust tunnustamist. Kui otsus on positiivne, siis ei keelduta käesoleva artikliga kooskõlas kehtestatud kavade vastastikusest tunnustamisest kõnealuse liikmesriigi kavaga.”;

| d) | lõige 8 asendatakse järgmisega:
  „8.   Komisjon uurib liikmesriigi taotlusel või omal algatusel artikli 7b kohaldamist seoses biokütuse allikaga ning otsustab kuue kuu jooksul alates taotluse kättesaamisest kooskõlas artikli 11 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega, kas asjaomane liikmesriik võib võtta kõnealusest allikast pärit biokütust arvesse artikli 7a kohaldamisel.” |
| --- | --- |

d)

lõige 8 asendatakse järgmisega:

„8.   Komisjon uurib liikmesriigi taotlusel või omal algatusel artikli 7b kohaldamist seoses biokütuse allikaga ning otsustab kuue kuu jooksul alates taotluse kättesaamisest kooskõlas artikli 11 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega, kas asjaomane liikmesriik võib võtta kõnealusest allikast pärit biokütust arvesse artikli 7a kohaldamisel.”

| 5) | Artiklit 7d muudetakse järgmiselt:






  a) | lõiked 3, 4 ja 5 asendatakse järgmisega:
  „3.   Liikmesriikide puhul lõikes 2 osutatud aruannetes ning väljaspool liitu asuvate territooriumide puhul pädevate asutuste poolt koostatud, lõikes 2 osutatud aruannetega samaväärsetes aruannetes võidakse komisjonile esitada tüüpiline põllumajandusliku tooraine kasvatamisest tulenev kasvuhoonegaaside heide.
  4.   Komisjon võib otsustada kooskõlas artikli 11 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega vastuvõetava rakendusaktiga, et käesoleva artikli lõikes 3 osutatud aruanded sisaldavad täpseid andmeid, mida saab kasutada biokütuste lähteainete kasvatamisega kõnealustes piirkondades seotud kasvuhoonegaaside heite kindlaksmääramiseks artikli 7b lõike 2 kohaldamisel.
  5.   Komisjon koostab hiljemalt 31. detsembriks 2012 ning pärast seda iga kahe aasta järel aruande IV lisa B ja E osa hinnanguliste tüüpiliste ja vaikeväärtuste kohta, pöörates erilist tähelepanu transpordist ja töötlemisest tulenevate kasvuhoonegaaside heitkogustele.
  Kui esimeses lõigus osutatud aruannetest nähtub, et IV lisa B ja E osa hinnangulisi tüüpilisi ja vaikeväärtusi oleks uusimate teaduslike tõendite alusel vaja kohandada, siis esitab komisjon asjakohasel juhul seadusandliku ettepaneku Euroopa Parlamendile ja nõukogule.”; |
| --- | --- | --- |

5)

Artiklit 7d muudetakse järgmiselt:

a)

lõiked 3, 4 ja 5 asendatakse järgmisega:

„3.   Liikmesriikide puhul lõikes 2 osutatud aruannetes ning väljaspool liitu asuvate territooriumide puhul pädevate asutuste poolt koostatud, lõikes 2 osutatud aruannetega samaväärsetes aruannetes võidakse komisjonile esitada tüüpiline põllumajandusliku tooraine kasvatamisest tulenev kasvuhoonegaaside heide.

4.   Komisjon võib otsustada kooskõlas artikli 11 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega vastuvõetava rakendusaktiga, et käesoleva artikli lõikes 3 osutatud aruanded sisaldavad täpseid andmeid, mida saab kasutada biokütuste lähteainete kasvatamisega kõnealustes piirkondades seotud kasvuhoonegaaside heite kindlaksmääramiseks artikli 7b lõike 2 kohaldamisel.

5.   Komisjon koostab hiljemalt 31. detsembriks 2012 ning pärast seda iga kahe aasta järel aruande IV lisa B ja E osa hinnanguliste tüüpiliste ja vaikeväärtuste kohta, pöörates erilist tähelepanu transpordist ja töötlemisest tulenevate kasvuhoonegaaside heitkogustele.

Kui esimeses lõigus osutatud aruannetest nähtub, et IV lisa B ja E osa hinnangulisi tüüpilisi ja vaikeväärtusi oleks uusimate teaduslike tõendite alusel vaja kohandada, siis esitab komisjon asjakohasel juhul seadusandliku ettepaneku Euroopa Parlamendile ja nõukogule.”;

| b) | lõige 6 jäetakse välja; |
| --- | --- |

b)

lõige 6 jäetakse välja;

| c) | lõike 7 esimene, teine ja kolmas lõik asendatakse järgmisega:
  „7.   Komisjon vaatab IV lisa korrapäraselt läbi, et lisada põhjendatud juhtudel väärtusi samast või muust toorainest biokütuste tootmise uute viiside jaoks. Kõnealuse läbivaatamise käigus kaalutakse ka IV lisa C osas sätestatud metoodika muutmist eelkõige järgmistes küsimustes:






  — | jäätmete ja jääkide arvestamise meetod; |
| --- | --- | --- |

c)

lõike 7 esimene, teine ja kolmas lõik asendatakse järgmisega:

„7.   Komisjon vaatab IV lisa korrapäraselt läbi, et lisada põhjendatud juhtudel väärtusi samast või muust toorainest biokütuste tootmise uute viiside jaoks. Kõnealuse läbivaatamise käigus kaalutakse ka IV lisa C osas sätestatud metoodika muutmist eelkõige järgmistes küsimustes:

—

jäätmete ja jääkide arvestamise meetod;

| — | kaassaaduste arvestamise meetod; |
| --- | --- |

—

kaassaaduste arvestamise meetod;

| — | koostootmise arvestamise meetod ning |
| --- | --- |

—

koostootmise arvestamise meetod ning

| — | põllumajanduskultuuride jääkidele antud kaassaaduste seisund. |
| --- | --- |

—

põllumajanduskultuuride jääkidele antud kaassaaduste seisund.

Taimsete või loomsete õlide jäätmetest toodetud biodiisli vaikeväärtused vaadatakse läbi nii kiiresti kui võimalik. Kui komisjoni läbivaatamise käigus järeldatakse, et IV lisa tuleks täiendada, siis on komisjonil õigus võtta kooskõlas artikliga 10a vastu delegeeritud õigusakte IV lisa A, B, D ja E osas hinnanguliste tüüpiliste ja vaikeväärtuste lisamiseks selliste biokütuse tootmisviiside kohta, mille spetsiifilised tegurid ei ole nimetatud lisaga veel hõlmatud, kuid mitte väärtuste eemaldamiseks ega muutmiseks.”;

| d) | lõige 8 asendatakse järgmisega:
  „8.   Komisjon võib IV lisa C osa punkti 9 ühetaolise kohaldamise tagamiseks võtta vastu rakendusakte, milles kehtestatakse üksikasjalikud tehnilised spetsifikatsioonid ja määratlused. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas Artikli 11 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.” |
| --- | --- |

d)

lõige 8 asendatakse järgmisega:

„8.   Komisjon võib IV lisa C osa punkti 9 ühetaolise kohaldamise tagamiseks võtta vastu rakendusakte, milles kehtestatakse üksikasjalikud tehnilised spetsifikatsioonid ja määratlused. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas Artikli 11 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.”

| 6) | Artikli 7e lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Artikli 7b lõikes 7, artikli 7c lõikes 2, artikli 7c lõikes 9 ning artikli 7d lõigetes 4 ja 5 osutatud komisjoni aruanded, mis esitatakse Euroopa Parlamendile ja nõukogule, ning artikli 7c lõike 3 esimese ja viienda lõigu ning artikli 7d lõike 2 kohaselt esitatavad aruanded ja teave koostatakse ja edastatakse nii käesolevat direktiivi kui ka direktiivi 2009/28/EÜ silmas pidades.” |
| --- | --- |

6)

Artikli 7e lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Artikli 7b lõikes 7, artikli 7c lõikes 2, artikli 7c lõikes 9 ning artikli 7d lõigetes 4 ja 5 osutatud komisjoni aruanded, mis esitatakse Euroopa Parlamendile ja nõukogule, ning artikli 7c lõike 3 esimese ja viienda lõigu ning artikli 7d lõike 2 kohaselt esitatavad aruanded ja teave koostatakse ja edastatakse nii käesolevat direktiivi kui ka direktiivi 2009/28/EÜ silmas pidades.”

| 7) | Artiklit 8 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Liikmesriigid teostavad bensiini ja diislikütuse puhul artiklites 3 ja 4 esitatud nõuetele vastavuse järelevalvet vastavalt I ja II lisas osutatud analüüsimeetodite alusel.”; |
| --- | --- | --- |

7)

Artiklit 8 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Liikmesriigid teostavad bensiini ja diislikütuse puhul artiklites 3 ja 4 esitatud nõuetele vastavuse järelevalvet vastavalt I ja II lisas osutatud analüüsimeetodite alusel.”;

| b) | lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Iga aasta 31. augustiks esitavad liikmesriigid aruande riigi kütusekvaliteedi andmete kohta eelmisel kalendriaastal. Komisjon kehtestab riigi kütusekvaliteedi andmete kokkuvõtliku aruande esitamise ühtse vormi rakendusaktiga, mis võetakse vastu kooskõlas artikli 11 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega. Esimene aruanne esitatakse 30. juuniks 2002. Alates 1. jaanuarist 2004 peab kõnealuse aruande vorm vastama asjakohases Euroopa standardis kirjeldatule. Lisaks esitab liikmesriik aruande oma territooriumil turustatud bensiini ja diislikütuse üldkoguste ning maksimaalse väävlisisaldusega 10 mg/kg pliivaba bensiini ja diislikütuse turustatud koguste kohta. Lisaks esitab liikmesriik igal aastal aruande oma territooriumil turustatud maksimaalse väävlisisaldusega 10 mg/kg bensiini ja diislikütuse kättesaadavuse kohta asjakohaselt tasakaalustatud geograafilisel alusel.” |
| --- | --- |

b)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Iga aasta 31. augustiks esitavad liikmesriigid aruande riigi kütusekvaliteedi andmete kohta eelmisel kalendriaastal. Komisjon kehtestab riigi kütusekvaliteedi andmete kokkuvõtliku aruande esitamise ühtse vormi rakendusaktiga, mis võetakse vastu kooskõlas artikli 11 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega. Esimene aruanne esitatakse 30. juuniks 2002. Alates 1. jaanuarist 2004 peab kõnealuse aruande vorm vastama asjakohases Euroopa standardis kirjeldatule. Lisaks esitab liikmesriik aruande oma territooriumil turustatud bensiini ja diislikütuse üldkoguste ning maksimaalse väävlisisaldusega 10 mg/kg pliivaba bensiini ja diislikütuse turustatud koguste kohta. Lisaks esitab liikmesriik igal aastal aruande oma territooriumil turustatud maksimaalse väävlisisaldusega 10 mg/kg bensiini ja diislikütuse kättesaadavuse kohta asjakohaselt tasakaalustatud geograafilisel alusel.”

| 8) | Artikli 8a lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Võttes arvesse lõikes 1 osutatud katsemeetodiga läbiviidud hindamise tulemusi, võivad Euroopa Parlament ja nõukogu lõikes 2 täpsustatud MMT-sisalduse piirangu kütuses komisjoni seadusandliku ettepaneku alusel läbi vaadata.” |
| --- | --- |

8)

Artikli 8a lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Võttes arvesse lõikes 1 osutatud katsemeetodiga läbiviidud hindamise tulemusi, võivad Euroopa Parlament ja nõukogu lõikes 2 täpsustatud MMT-sisalduse piirangu kütuses komisjoni seadusandliku ettepaneku alusel läbi vaadata.”

| 9) | Artikli 9 lõikele 1 lisatakse järgmine punkt:






  „k) | liidus tarbitud biokütuste tootmisviisid ja mahud ning elutsükli jooksul tekkivate kasvuhoonegaaside heitkogus energiaühiku kohta, kaasa arvatud maakasutuse kaudsest muutusest tuleneva hinnangulise heite esialgne keskmine väärtus ja V lisas kirjeldatud tundlikkusanalüüsi alusel leitud määr. Komisjon teeb maakasutuse kaudsest muutusest tuleneva hinnangulise heite esialgse keskmise väärtuse ja tundlikkusanalüüsi alusel leitud ulatuse üldsusele kättesaadavaks.” |
| --- | --- | --- |

9)

Artikli 9 lõikele 1 lisatakse järgmine punkt:

„k)

liidus tarbitud biokütuste tootmisviisid ja mahud ning elutsükli jooksul tekkivate kasvuhoonegaaside heitkogus energiaühiku kohta, kaasa arvatud maakasutuse kaudsest muutusest tuleneva hinnangulise heite esialgne keskmine väärtus ja V lisas kirjeldatud tundlikkusanalüüsi alusel leitud määr. Komisjon teeb maakasutuse kaudsest muutusest tuleneva hinnangulise heite esialgse keskmise väärtuse ja tundlikkusanalüüsi alusel leitud ulatuse üldsusele kättesaadavaks.”

| 10) | Artiklit 10 muudetakse järgmiselt:






  a) | pealkiri asendatakse järgmisega:

  „Lubatud analüüsimeetodite ja lubatud aururõhu erandite kohandamise kord”; |
| --- | --- | --- |

10)

Artiklit 10 muudetakse järgmiselt:

a)

pealkiri asendatakse järgmisega:

„Lubatud analüüsimeetodite ja lubatud aururõhu erandite kohandamise kord”;

| b) | lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 10a vastu delegeeritud õigusakte, kui see on vajalik lubatud analüüsimeetodite kohandamiseks, et tagada nende vastavus seoses I või II lisas osutatud Euroopa standardite muutmisega. Samuti on komisjonil õigus võtta kooskõlas artikliga 10a vastu delegeeritud õigusakte, et artikli 3 lõike 4 esimeses lõigus sätestatud piirides kohandada III lisas sätestatud bensiini etanoolisisalduse aururõhu (kPA) puhul lubatud erandeid. Kõnealused delegeeritud õigusaktid ei piira artikli 3 lõike 4 alusel antud erandeid.” |
| --- | --- |

b)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 10a vastu delegeeritud õigusakte, kui see on vajalik lubatud analüüsimeetodite kohandamiseks, et tagada nende vastavus seoses I või II lisas osutatud Euroopa standardite muutmisega. Samuti on komisjonil õigus võtta kooskõlas artikliga 10a vastu delegeeritud õigusakte, et artikli 3 lõike 4 esimeses lõigus sätestatud piirides kohandada III lisas sätestatud bensiini etanoolisisalduse aururõhu (kPA) puhul lubatud erandeid. Kõnealused delegeeritud õigusaktid ei piira artikli 3 lõike 4 alusel antud erandeid.”

| 11) | Lisatakse järgmine artikkel:
  „Artikkel 10a
  Delegeeritud volituste rakendamine
  1.   Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.
  2.   Artikli 7d lõikes 7 ja artikli 10 lõikes 1 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile viieks aastaks alates ... (12).
  3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 7d lõikes 7 ja artikli 10 lõikes 1 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.
  4.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
  5.   Artikli 7d lõike 7 ja artikli 10 lõike 1 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.” |
| --- | --- |

11)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 10a

Delegeeritud volituste rakendamine

1.   Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2.   Artikli 7d lõikes 7 ja artikli 10 lõikes 1 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile viieks aastaks alates ... (12).

3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 7d lõikes 7 ja artikli 10 lõikes 1 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

5.   Artikli 7d lõike 7 ja artikli 10 lõike 1 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.”

| 12) | Artikkel 11 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 11
  Komiteemenetlus
  1.   Komisjoni abistab kütusekvaliteedi komitee, välja arvatud lõikes 2 osutatud juhtudel. Nimetatud komitee on komitee Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 182/2011 (13) tähenduses.
  2.   Biokütuste säästlikkusega seotud küsimustes artiklite 7b, 7c ja 7d alusel abistab komisjoni direktiivi 2009/28/EÜ artikli 25 lõikes 2 osutatud biokütuste ja vedelate biokütuste säästlikkuse komitee. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.
  3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.
  Kui komitee arvamust ei esita, ei võta komisjon rakendusakti eelnõu vastu ja kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artikli 5 lõike 4 kolmandat lõiku. |
| --- | --- |

12)

Artikkel 11 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 11

Komiteemenetlus

1.   Komisjoni abistab kütusekvaliteedi komitee, välja arvatud lõikes 2 osutatud juhtudel. Nimetatud komitee on komitee Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 182/2011 (13) tähenduses.

2.   Biokütuste säästlikkusega seotud küsimustes artiklite 7b, 7c ja 7d alusel abistab komisjoni direktiivi 2009/28/EÜ artikli 25 lõikes 2 osutatud biokütuste ja vedelate biokütuste säästlikkuse komitee. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

Kui komitee arvamust ei esita, ei võta komisjon rakendusakti eelnõu vastu ja kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artikli 5 lõike 4 kolmandat lõiku.

| 13) | IV lisa muudetakse ja lisatakse V lisa vastavalt käesoleva direktiivi I lisale. |
| --- | --- |

13)

IV lisa muudetakse ja lisatakse V lisa vastavalt käesoleva direktiivi I lisale.

Artikkel 2

Direktiivi 2009/28/EÜ muudatused

Direktiivi 2009/28/EÜ muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 2 teisele lõigule lisatakse järgmised punktid:
  „p)   „jäätmed”– määratletakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/98/EÜ (14) artikli 3 punktile 1; ained, mida on kavatsuslikult muudetud või saastatud kõnealusele määratlusele vastamiseks, ei kuulu käesoleva mõiste alla;
  q)   „tärkliserikkad põllukultuurid”– põllukultuurid, peamiselt teravili (sõltumata sellest, kas kasutatakse ainult viljateri või kogu taime nagu haljasmaisi puhul), juuremugulad ja juurvili (näiteks kartul, maapirn, bataat, maniokk ja jamss), ning varremugulad (näiteks taro ja cocoyam);
  r)   „lignotselluloosmaterjal”– ligniinist, tselluloosist ja hemitselluloosist koosnev materjal, näiteks biomass, mille allikaks on mets, puittaimsed energiakultuurid ning metsatööstuse jäägid ja jäätmed;
  s)   „toiduks mittekasutatav tselluloosmaterjal”– lähteained, mis koosnevad peamiselt tselluloosist ja hemitselluloosist ning on väiksema ligniinisisaldusega kui lignotselluloosmaterjal; see hõlmab toidu- ja söödakultuuride jääke (näiteks õled, maisivarred, teravilja kestad ja koored), väikese tärklisesisaldusega rohttaimseid energiakultuure (näiteks vitshirss, siidpööris, harilik hiidroog), tööstuslikke jääke (sealhulgas toidu- ja söödakultuuride jäägid pärast taimeõlide, suhkrute, tärkliste ja valkude eraldamist), ning biojäätmetest saadud materjali;
  t)   „töötlemisjääk”– aine, mis ei ole tootmisprotsessi vahetuks eesmärgiks olev lõpptoodang; sellise aine tootmine ei ole tootmisprotsessi esmaseks eesmärgiks ja protsessi ei ole selle tootmiseks teadlikult muudetud;
  u)   „põllumajanduse, vesiviljeluse, kalanduse ja metsanduse jäägid”– otseselt põllumajanduses, vesiviljeluses, kalanduses ja metsanduses toodetud jäägid; need ei hõlma seotud tööstusharude või töötlemise jääke;
  v)   „maakasutuse kaudse muutuse vähese riskiga biokütused ja vedelad biokütused”– biokütused ja vedelad biokütused, mille lähteained kas ei ole loetletud VIII lisa A osas või on loetletud VIII lisa A osas, kuid mis on toodetud kavade kohaselt, mille abil vähendatakse tootmise kõrvaletõrjumist muul eesmärgil kui biokütuste ja vedelate biokütuste valmistamine, ning mis on toodetud kooskõlas artiklis 17 sätestatud biokütuste ja vedelate biokütuste säästlikkuse kriteeriumidega. Arvesse võib võtta vaid kava abil saavutatud tegelikule tootmise kõrvaletõrjumise vähendamisele vastavat lähteainete kogust. Sellised kavad võivad toimida kas üksikute kohaliku tasandi projektidena või liikmesriigi või kolmanda riigi territooriumi osaliselt või tervenisti katvate poliitikameetmetena. Tootmise kõrvaletõrjumist muul eesmärgil kui biokütuste ja vedelate biokütuste valmistamine on võimalik vähendada, kui kava abil saavutatakse kavaga hõlmatud piirkonnas tootlikkuse suurenemine üle taseme, mis oleks saavutatud ilma selliste tootlikkuse suurendamise kavadeta. |
| --- | --- |

1)

Artikli 2 teisele lõigule lisatakse järgmised punktid:

„p)   „jäätmed”– määratletakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/98/EÜ (14) artikli 3 punktile 1; ained, mida on kavatsuslikult muudetud või saastatud kõnealusele määratlusele vastamiseks, ei kuulu käesoleva mõiste alla;

q)   „tärkliserikkad põllukultuurid”– põllukultuurid, peamiselt teravili (sõltumata sellest, kas kasutatakse ainult viljateri või kogu taime nagu haljasmaisi puhul), juuremugulad ja juurvili (näiteks kartul, maapirn, bataat, maniokk ja jamss), ning varremugulad (näiteks taro ja cocoyam);

r)   „lignotselluloosmaterjal”– ligniinist, tselluloosist ja hemitselluloosist koosnev materjal, näiteks biomass, mille allikaks on mets, puittaimsed energiakultuurid ning metsatööstuse jäägid ja jäätmed;

s)   „toiduks mittekasutatav tselluloosmaterjal”– lähteained, mis koosnevad peamiselt tselluloosist ja hemitselluloosist ning on väiksema ligniinisisaldusega kui lignotselluloosmaterjal; see hõlmab toidu- ja söödakultuuride jääke (näiteks õled, maisivarred, teravilja kestad ja koored), väikese tärklisesisaldusega rohttaimseid energiakultuure (näiteks vitshirss, siidpööris, harilik hiidroog), tööstuslikke jääke (sealhulgas toidu- ja söödakultuuride jäägid pärast taimeõlide, suhkrute, tärkliste ja valkude eraldamist), ning biojäätmetest saadud materjali;

t)   „töötlemisjääk”– aine, mis ei ole tootmisprotsessi vahetuks eesmärgiks olev lõpptoodang; sellise aine tootmine ei ole tootmisprotsessi esmaseks eesmärgiks ja protsessi ei ole selle tootmiseks teadlikult muudetud;

u)   „põllumajanduse, vesiviljeluse, kalanduse ja metsanduse jäägid”– otseselt põllumajanduses, vesiviljeluses, kalanduses ja metsanduses toodetud jäägid; need ei hõlma seotud tööstusharude või töötlemise jääke;

v)   „maakasutuse kaudse muutuse vähese riskiga biokütused ja vedelad biokütused”– biokütused ja vedelad biokütused, mille lähteained kas ei ole loetletud VIII lisa A osas või on loetletud VIII lisa A osas, kuid mis on toodetud kavade kohaselt, mille abil vähendatakse tootmise kõrvaletõrjumist muul eesmärgil kui biokütuste ja vedelate biokütuste valmistamine, ning mis on toodetud kooskõlas artiklis 17 sätestatud biokütuste ja vedelate biokütuste säästlikkuse kriteeriumidega. Arvesse võib võtta vaid kava abil saavutatud tegelikule tootmise kõrvaletõrjumise vähendamisele vastavat lähteainete kogust. Sellised kavad võivad toimida kas üksikute kohaliku tasandi projektidena või liikmesriigi või kolmanda riigi territooriumi osaliselt või tervenisti katvate poliitikameetmetena. Tootmise kõrvaletõrjumist muul eesmärgil kui biokütuste ja vedelate biokütuste valmistamine on võimalik vähendada, kui kava abil saavutatakse kavaga hõlmatud piirkonnas tootlikkuse suurenemine üle taseme, mis oleks saavutatud ilma selliste tootlikkuse suurendamise kavadeta.

| 2) | Artiklit 3 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõikesse 1 lisatakse järgmine lõik:
  „Käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud eesmärkidele vastavuse saavutamisel ei või teraviljast ja muudest tärkliserikastest põllukultuuridest, suhkru- ja õlikultuuridest toodetud biokütuse ja vedela biokütuse suurim ühendatud panus olla suurem kui energiakogus, mis vastab lõike 4 punktis d osutatud suurimale panusele.”; |
| --- | --- | --- |

2)

Artiklit 3 muudetakse järgmiselt:

a)

lõikesse 1 lisatakse järgmine lõik:

„Käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud eesmärkidele vastavuse saavutamisel ei või teraviljast ja muudest tärkliserikastest põllukultuuridest, suhkru- ja õlikultuuridest toodetud biokütuse ja vedela biokütuse suurim ühendatud panus olla suurem kui energiakogus, mis vastab lõike 4 punktis d osutatud suurimale panusele.”;

| b) | lõike 4 teist lõiku muudetakse järgmiselt:






  i) | punkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | nimetaja, see tähendab esimese lõigu kohaldamisel transpordisektoris tarbitud koguenergia arvutamiseks võetakse arvesse ainult bensiini, diislikütust, maantee- ja raudteetranspordis tarbitud biokütust ja elektrienergiat, kaasa arvatud muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedel- ja gaaskütuste tootmiseks kasutatud elektrienergiat;” |
| --- | --- | --- | --- |

b)

lõike 4 teist lõiku muudetakse järgmiselt:

i)

punkt a asendatakse järgmisega:

„a)

nimetaja, see tähendab esimese lõigu kohaldamisel transpordisektoris tarbitud koguenergia arvutamiseks võetakse arvesse ainult bensiini, diislikütust, maantee- ja raudteetranspordis tarbitud biokütust ja elektrienergiat, kaasa arvatud muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedel- ja gaaskütuste tootmiseks kasutatud elektrienergiat;”

| ii) | punkti b lisatakse järgmine lause:
  „Käesoleva punkti kohaldamine ei piira käesoleva lõigu punkti d ega artikli 17 lõike 1 punkti a kohaldamist;” |
| --- | --- |

ii)

punkti b lisatakse järgmine lause:

„Käesoleva punkti kohaldamine ei piira käesoleva lõigu punkti d ega artikli 17 lõike 1 punkti a kohaldamist;”

| iii) | punkt c asendatakse järgmisega:






  „c) | punktide a ja b kohaldamisel taastuvatest energiaallikatest toodetud ja kõikides elektrisõidukite liikides tarbitud ning bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedel- ja gaaskütuste tootmiseks kasutatud elektrienergia panuse arvutamiseks võivad liikmesriigid kasutada valikuliselt kas taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia keskmist osakaalu liidus või taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia osakaalu oma riigis, mõõdetuna kaks aastat enne asjaomast aastat. Taastuvatest energiaallikatest toodetud ja elektriliste raudteetranspordivahendite tarbitud elektrienergia arvutamiseks arvestatakse seda tarbimist 2,5 korda suuremana taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia sisendkogusest. Punktis b nimetatud elektriliste maanteesõidukite tarbitud taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia arvutamiseks arvestatakse seda tarbimist viis korda suuremana taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia sisendkogusest;” |
| --- | --- | --- |

iii)

punkt c asendatakse järgmisega:

„c)

punktide a ja b kohaldamisel taastuvatest energiaallikatest toodetud ja kõikides elektrisõidukite liikides tarbitud ning bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedel- ja gaaskütuste tootmiseks kasutatud elektrienergia panuse arvutamiseks võivad liikmesriigid kasutada valikuliselt kas taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia keskmist osakaalu liidus või taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia osakaalu oma riigis, mõõdetuna kaks aastat enne asjaomast aastat. Taastuvatest energiaallikatest toodetud ja elektriliste raudteetranspordivahendite tarbitud elektrienergia arvutamiseks arvestatakse seda tarbimist 2,5 korda suuremana taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia sisendkogusest. Punktis b nimetatud elektriliste maanteesõidukite tarbitud taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia arvutamiseks arvestatakse seda tarbimist viis korda suuremana taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia sisendkogusest;”

| iv) | lisatakse järgmised punktid:






  „d) | biokütuste arvutamisel võib numeraatoris teraviljast ja muudest tärkliserikastest põllukultuuridest, suhkru- ja õlikultuuridest toodetud biokütuse osakaal olla mitte suurem kui 7 % energia lõpptarbimisest liikmesriikide transpordisektoris aastal 2020; |
| --- | --- | --- |

iv)

lisatakse järgmised punktid:

„d)

biokütuste arvutamisel võib numeraatoris teraviljast ja muudest tärkliserikastest põllukultuuridest, suhkru- ja õlikultuuridest toodetud biokütuse osakaal olla mitte suurem kui 7 % energia lõpptarbimisest liikmesriikide transpordisektoris aastal 2020;

| e) | liikmesriigid püüavad saavutada eesmärki, et nende territooriumil oleks IX lisa A osas loetletud lähteainetest ja muudest kütustest toodetud biokütuste tarbimise osatähtsus võimalikult väike. Selleks püstitab iga liikmesriik riikliku eesmärgi, mida ta püüab saavutada. Sellise eesmärgi kontrollväärtuseks on energiasisalduse põhjal arvestatuna 0,5 protsendipunkti kõikides transpordiliikides kasutatava taastuvatest energiaallikatest toodetud energia osakaalust 2020. aastal, millele on osutatud esimeses lõigus, mis tuleb katta IX lisa A osas loetletud lähteainetest ja muudest kütustest toodetud biokütuste abil ning mille energiasisaldus loetakse kooskõlas käesoleva lõike punktiga f ja IX lisa A osaga tegelikust kaks korda suuremaks. Lisaks võib riikliku eesmärgi täitmisel arvesse võtta biokütuseid, mida valmistatakse IX lisas loetlemata lähteainetest, mille riiklikud pädevad asutused on määratlenud kui jäätmed, jäägid, toiduks mittekasutatavad tselluloosmaterjalid või lignotselluloosmaterjalid ja mida kasutatakse olemasolevates käitistes enne Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/.../EL (15)
   (16) vastuvõtmist.
  Liikmesriigid võivad püstitada madalama riikliku eesmärgi kui 0,5 protsendipunkti kontrollväärtus, tuginedes ühele või mitmele järgmistest põhjustest:






  i) | objektiivsed tegurid, näiteks piiratud potentsiaal IX lisa A osas loetletud lähteainetest ja muudest kütustest säästlikult biokütuste tootmiseks või selliste biokütuste piiratud kättesaadavus turul kulutõhusa hinnaga, võttes arvesse direktiivi 2014/.../EL (15) artikli 3 lõikes 1 osutatud komisjoni aruandes sisalduvat hinnangut; |
| --- | --- | --- |

e)

liikmesriigid püüavad saavutada eesmärki, et nende territooriumil oleks IX lisa A osas loetletud lähteainetest ja muudest kütustest toodetud biokütuste tarbimise osatähtsus võimalikult väike. Selleks püstitab iga liikmesriik riikliku eesmärgi, mida ta püüab saavutada. Sellise eesmärgi kontrollväärtuseks on energiasisalduse põhjal arvestatuna 0,5 protsendipunkti kõikides transpordiliikides kasutatava taastuvatest energiaallikatest toodetud energia osakaalust 2020. aastal, millele on osutatud esimeses lõigus, mis tuleb katta IX lisa A osas loetletud lähteainetest ja muudest kütustest toodetud biokütuste abil ning mille energiasisaldus loetakse kooskõlas käesoleva lõike punktiga f ja IX lisa A osaga tegelikust kaks korda suuremaks. Lisaks võib riikliku eesmärgi täitmisel arvesse võtta biokütuseid, mida valmistatakse IX lisas loetlemata lähteainetest, mille riiklikud pädevad asutused on määratlenud kui jäätmed, jäägid, toiduks mittekasutatavad tselluloosmaterjalid või lignotselluloosmaterjalid ja mida kasutatakse olemasolevates käitistes enne Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/.../EL (15)
   (16) vastuvõtmist.

Liikmesriigid võivad püstitada madalama riikliku eesmärgi kui 0,5 protsendipunkti kontrollväärtus, tuginedes ühele või mitmele järgmistest põhjustest:

i)

objektiivsed tegurid, näiteks piiratud potentsiaal IX lisa A osas loetletud lähteainetest ja muudest kütustest säästlikult biokütuste tootmiseks või selliste biokütuste piiratud kättesaadavus turul kulutõhusa hinnaga, võttes arvesse direktiivi 2014/.../EL (15) artikli 3 lõikes 1 osutatud komisjoni aruandes sisalduvat hinnangut;

| ii) | riigi transpordikütuste turu tehniline või klimaatiline eripära, näiteks maanteesõidukipargi koosseis ja seisukord, või |
| --- | --- |

ii)

riigi transpordikütuste turu tehniline või klimaatiline eripära, näiteks maanteesõidukipargi koosseis ja seisukord, või

| iii) | riiklik poliitika, mille alusel eraldatakse piisavalt rahalisi vahendeid selleks, et stimuleerida taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia kasutamist transpordisektoris. |
| --- | --- |

iii)

riiklik poliitika, mille alusel eraldatakse piisavalt rahalisi vahendeid selleks, et stimuleerida taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia kasutamist transpordisektoris.

Komisjon avaldab:

| — | liikmesriikide riiklikud eesmärgid ja, kui see on kohaldatav, põhjused kontrollväärtusest erineva riikliku eesmärgi püstitamiseks, millest on teavitatud kooskõlas direktiivi 2014/.../EL (15) artikli 4 lõikega 2; |
| --- | --- |

—

liikmesriikide riiklikud eesmärgid ja, kui see on kohaldatav, põhjused kontrollväärtusest erineva riikliku eesmärgi püstitamiseks, millest on teavitatud kooskõlas direktiivi 2014/.../EL (15) artikli 4 lõikega 2;

| — | kokkuvõtva aruande liikmesriikide edusammudest nende riiklike eesmärkide saavutamisel; |
| --- | --- |

—

kokkuvõtva aruande liikmesriikide edusammudest nende riiklike eesmärkide saavutamisel;

| f) | IX lisas loetletud lähteainetest toodetud biokütuste energiasisaldus loetakse tegelikust kaks korda suuremaks. |
| --- | --- |

f)

IX lisas loetletud lähteainetest toodetud biokütuste energiasisaldus loetakse tegelikust kaks korda suuremaks.

| c) | lõike 4 kolmas lõik asendatakse järgmisega:
  „Komisjon esitab asjakohasel juhul hiljemalt 31. detsembriks 2017 ettepaneku, milles lubatakse teatud tingimustel arvesse võtta kogu taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergiat, mida kasutatakse kõikide elektrisõidukite käitamiseks ja muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedel- ja gaaskütuste tootmiseks.”; |
| --- | --- |

c)

lõike 4 kolmas lõik asendatakse järgmisega:

„Komisjon esitab asjakohasel juhul hiljemalt 31. detsembriks 2017 ettepaneku, milles lubatakse teatud tingimustel arvesse võtta kogu taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergiat, mida kasutatakse kõikide elektrisõidukite käitamiseks ja muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedel- ja gaaskütuste tootmiseks.”;

| d) | lõikele 4 lisatakse järgmine lõik:
  „Lõigetes 1 ja 2 ning käesolevas lõikes sätestatud eesmärkidele vastavuse saavutamiseks korrutatakse IX lisa A osas loetletud lähteainetest toodetud biokütuste energiasisaldus kahega.”; |
| --- | --- |

d)

lõikele 4 lisatakse järgmine lõik:

„Lõigetes 1 ja 2 ning käesolevas lõikes sätestatud eesmärkidele vastavuse saavutamiseks korrutatakse IX lisa A osas loetletud lähteainetest toodetud biokütuste energiasisaldus kahega.”;

| e) | lisatakse järgmine lõige:
  „5.   Minimeerimaks ohtu, et ühte saadetist deklareeritakse liidus rohkem kui üks kord, püüavad liikmesriigid ja komisjon tugevdada koostööd riiklike süsteemide vahel ning riiklike süsteemide ja artikli 18 kohaselt kehtestatud vabatahtlike kavade vahel, sealhulgas asjakohasel juhul teavet vahetades. Selleks et vältida materjalide kavatsuslikku muutmist või äraviskamist selleks, et neile kohalduks IX lisa, edendavad liikmesriigid niisuguste süsteemide väljatöötamist ja kasutamist, mis võimaldavad lähteainete ja nendest saadavate biokütuste kindlakstegemist ja jälgimist kogu väärtusahelas. Liikmesriigid tagavad, et pettuse avastamise korral võetakse asjakohased meetmed. Liikmesriigid esitavad nende poolt võetud meetmete kohta aruande hiljemalt 31. detsembriks 2017 ja seejärel iga kahe aasta tagant, juhul kui nad ei ole usaldusväärsuse ja pettustevastase kaitse kohta esitanud samaväärset teavet artikli 22 lõike 1 punkti d kohaselt koostatud aruannetes taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta.
  Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 25a vastu delegeeritud õigusakte, et muuta IX lisa A osas esitatud lähteainete loetelu, lisades, ent mitte eemaldades lähteaineid. Komisjon võtab vastu eraldi delegeeritud õigusakti iga IX lisa A osas esitatud loetelule lisatava lähteaine kohta. Iga delegeeritud õigusakt peab põhinema teaduse ja tehnika uusima arengu analüüsil, võttes vajalikul määral arvesse jäätmehierarhia põhimõtet, ning peab toetama järeldust, et konkreetne lähteaine ei tekita täiendavat nõudlust maa järele ega moonuta oluliselt (kõrval) saaduste, jäätmete või jääkide turgu, et see võimaldab võrreldes fossiilsete kütustega oluliselt vähendada kasvuhoonegaaside heidet ning et sellel puudub kahjuliku mõju oht keskkonnale ja bioloogilisele mitmekesisusele.” |
| --- | --- |

e)

lisatakse järgmine lõige:

„5.   Minimeerimaks ohtu, et ühte saadetist deklareeritakse liidus rohkem kui üks kord, püüavad liikmesriigid ja komisjon tugevdada koostööd riiklike süsteemide vahel ning riiklike süsteemide ja artikli 18 kohaselt kehtestatud vabatahtlike kavade vahel, sealhulgas asjakohasel juhul teavet vahetades. Selleks et vältida materjalide kavatsuslikku muutmist või äraviskamist selleks, et neile kohalduks IX lisa, edendavad liikmesriigid niisuguste süsteemide väljatöötamist ja kasutamist, mis võimaldavad lähteainete ja nendest saadavate biokütuste kindlakstegemist ja jälgimist kogu väärtusahelas. Liikmesriigid tagavad, et pettuse avastamise korral võetakse asjakohased meetmed. Liikmesriigid esitavad nende poolt võetud meetmete kohta aruande hiljemalt 31. detsembriks 2017 ja seejärel iga kahe aasta tagant, juhul kui nad ei ole usaldusväärsuse ja pettustevastase kaitse kohta esitanud samaväärset teavet artikli 22 lõike 1 punkti d kohaselt koostatud aruannetes taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta.

Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 25a vastu delegeeritud õigusakte, et muuta IX lisa A osas esitatud lähteainete loetelu, lisades, ent mitte eemaldades lähteaineid. Komisjon võtab vastu eraldi delegeeritud õigusakti iga IX lisa A osas esitatud loetelule lisatava lähteaine kohta. Iga delegeeritud õigusakt peab põhinema teaduse ja tehnika uusima arengu analüüsil, võttes vajalikul määral arvesse jäätmehierarhia põhimõtet, ning peab toetama järeldust, et konkreetne lähteaine ei tekita täiendavat nõudlust maa järele ega moonuta oluliselt (kõrval) saaduste, jäätmete või jääkide turgu, et see võimaldab võrreldes fossiilsete kütustega oluliselt vähendada kasvuhoonegaaside heidet ning et sellel puudub kahjuliku mõju oht keskkonnale ja bioloogilisele mitmekesisusele.”

| 3) | Artikli 5 lõige 5 jäetakse välja. |
| --- | --- |

3)

Artikli 5 lõige 5 jäetakse välja.

| 4) | Artikli 6 lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega:
  „1.   Liikmesriigid võivad kokku leppida teatud koguse taastuvatest energiaallikatest toodetud energia statistilises ülekandmises ühest liikmesriigist teise ja kehtestada vastava korra. Ülekantud kogus:






  a) | arvatakse maha taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kogusest, mida võetakse arvesse ülekandva liikmesriigi artikli 3 lõigetes 1, 2 ja 4 sätestatud nõuete järgimise hindamisel, ja |
| --- | --- | --- |

4)

Artikli 6 lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega:

„1.   Liikmesriigid võivad kokku leppida teatud koguse taastuvatest energiaallikatest toodetud energia statistilises ülekandmises ühest liikmesriigist teise ja kehtestada vastava korra. Ülekantud kogus:

a)

arvatakse maha taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kogusest, mida võetakse arvesse ülekandva liikmesriigi artikli 3 lõigetes 1, 2 ja 4 sätestatud nõuete järgimise hindamisel, ja

| b) | lisatakse taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kogusele, mida võetakse arvesse ülekannet vastuvõtva liikmesriigi artikli 3 lõigetes 1, 2 ja 4 sätestatud nõuete järgimise hindamisel. |
| --- | --- |

b)

lisatakse taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kogusele, mida võetakse arvesse ülekannet vastuvõtva liikmesriigi artikli 3 lõigetes 1, 2 ja 4 sätestatud nõuete järgimise hindamisel.

2.   Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud kokkuleppeid artikli 3 lõigete 1, 2 ja 4 osas võib sõlmida üheks või mitmeks aastaks. Nendest teavitatakse komisjoni hiljemalt kolm kuud pärast iga aasta lõppu, mille jooksul need kehtivad. Komisjonile saadetav teave sisaldab asjaomase energia kogust ja hinda.”

| 5) | Artiklit 17 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Lõikes 1 osutatud eesmärkidel arvessevõetav biokütuste ja vedelate biokütuste kasutamisega saavutatav kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamine on vähemalt 60 % pärast ... (17) tööd alustavates käitistes toodetavate biokütuste ja vedelate biokütuste puhul. Käitist käsitatakse tööd alustanuna, kui selles on reaalselt toimunud biokütuse või vedela biokütuse tootmine.
  Käitiste puhul, mis alustavad tööd ... (18) või on tööd alustanud varem, on lõikes 1 osutatud eesmärkidel arvessevõetav biokütuste ja vedelate biokütuste kasutamisega saavutatav kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamine vähemalt 35 % kuni 31. detsembrini 2017 ja vähemalt 50 % alates 1. jaanuarist 2018.
  Biokütuste ja vedelate biokütuste kasutamisega saavutatavat kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamist arvutatakse vastavalt artikli 19 lõikele 1.”; |
| --- | --- | --- |

5)

Artiklit 17 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Lõikes 1 osutatud eesmärkidel arvessevõetav biokütuste ja vedelate biokütuste kasutamisega saavutatav kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamine on vähemalt 60 % pärast ... (17) tööd alustavates käitistes toodetavate biokütuste ja vedelate biokütuste puhul. Käitist käsitatakse tööd alustanuna, kui selles on reaalselt toimunud biokütuse või vedela biokütuse tootmine.

Käitiste puhul, mis alustavad tööd ... (18) või on tööd alustanud varem, on lõikes 1 osutatud eesmärkidel arvessevõetav biokütuste ja vedelate biokütuste kasutamisega saavutatav kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamine vähemalt 35 % kuni 31. detsembrini 2017 ja vähemalt 50 % alates 1. jaanuarist 2018.

Biokütuste ja vedelate biokütuste kasutamisega saavutatavat kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamist arvutatakse vastavalt artikli 19 lõikele 1.”;

| b) | lõike 3 teine lõik asendatakse järgmisega:
  „Käesoleva lõike esimese lõigu punkti c ühetaolise kohaldamise tagamiseks võtab komisjon vastu rakendusaktid, millega kehtestatakse kriteeriumid ja geograafiline ulatus, mille alusel määrata kindlaks kõnealuse punktiga hõlmatud rohumaad. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 25 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.” |
| --- | --- |

b)

lõike 3 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Käesoleva lõike esimese lõigu punkti c ühetaolise kohaldamise tagamiseks võtab komisjon vastu rakendusaktid, millega kehtestatakse kriteeriumid ja geograafiline ulatus, mille alusel määrata kindlaks kõnealuse punktiga hõlmatud rohumaad. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 25 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.”

| 6) | Artiklit 18 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 3 kolmas lõik asendatakse järgmisega:
  „Komisjon võtab kooskõlas artikli 25 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega vastu rakendusaktid, et koostada nimekiri käesoleva lõike esimeses kahes lõigus osutatud asjakohasest ja piisavast teabest. Komisjon tagab eelkõige, et nimetatud teabe esitamine ei tekitaks ülemäärast halduskoormust ettevõtjatele üldiselt või eelkõige väikemaapidajatele, tootjate organisatsioonidele ja kooperatiividele.”; |
| --- | --- | --- |

6)

Artiklit 18 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 3 kolmas lõik asendatakse järgmisega:

„Komisjon võtab kooskõlas artikli 25 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega vastu rakendusaktid, et koostada nimekiri käesoleva lõike esimeses kahes lõigus osutatud asjakohasest ja piisavast teabest. Komisjon tagab eelkõige, et nimetatud teabe esitamine ei tekitaks ülemäärast halduskoormust ettevõtjatele üldiselt või eelkõige väikemaapidajatele, tootjate organisatsioonidele ja kooperatiividele.”;

| b) | lõike 4 teine lõik asendatakse järgmisega:
  „Komisjon võib otsustada, et vabatahtlikud riiklikud või rahvusvahelised kavad, millega kehtestatakse biomasstoodete tootmise standardid, sisaldavad täpseid andmeid artikli 17 lõike 2 kohaldamise eesmärgil ja/või et kõnealuste kavadega tõestatakse, et biokütuste või vedelate biokütuste saadetised vastavad artikli 17 lõigetes 3, 4 ja 5 sätestatud säästlikkuse kriteeriumidele, ja/või et materjale ei ole muudetud ega visatud ära tahtlikult, et saadetisele või selle osale kohalduks IX lisa. Komisjon võib otsustada, et nimetatud kavad sisaldavad täpseid andmeid, mis annavad teavet meetmete kohta, mida on võetud niisuguste alade säilitamiseks, mis pakuvad kriitilistes olukordades peamisi ökosüsteemi teenuseid (näiteks valgalade kaitse ja kaitse erosiooni eest), pinnase, vee ja õhu kaitseks, rikutud maa taastamiseks ning veepuuduse all kannatavates piirkondades liigse veetarbimise ärahoidmiseks ning artikli 17 lõike 7 teises lõigus osutatud küsimuste kohta. Komisjon võib samuti tunnustada maa-alasid selliste haruldaste, ohustatud või väljasuremisohus ökosüsteemide või liikide kaitsmiseks, mida on tunnustatud rahvusvahelistes lepingutes või mis on kantud valitsusvaheliste organisatsioonide või Rahvusvahelise Loodusvarade ja Looduskaitse Ühingu poolt koostatud loeteludesse artikli 17 lõike 3 punkti b alapunktis ii nimetatud eesmärkidel.4.”; |
| --- | --- |

b)

lõike 4 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Komisjon võib otsustada, et vabatahtlikud riiklikud või rahvusvahelised kavad, millega kehtestatakse biomasstoodete tootmise standardid, sisaldavad täpseid andmeid artikli 17 lõike 2 kohaldamise eesmärgil ja/või et kõnealuste kavadega tõestatakse, et biokütuste või vedelate biokütuste saadetised vastavad artikli 17 lõigetes 3, 4 ja 5 sätestatud säästlikkuse kriteeriumidele, ja/või et materjale ei ole muudetud ega visatud ära tahtlikult, et saadetisele või selle osale kohalduks IX lisa. Komisjon võib otsustada, et nimetatud kavad sisaldavad täpseid andmeid, mis annavad teavet meetmete kohta, mida on võetud niisuguste alade säilitamiseks, mis pakuvad kriitilistes olukordades peamisi ökosüsteemi teenuseid (näiteks valgalade kaitse ja kaitse erosiooni eest), pinnase, vee ja õhu kaitseks, rikutud maa taastamiseks ning veepuuduse all kannatavates piirkondades liigse veetarbimise ärahoidmiseks ning artikli 17 lõike 7 teises lõigus osutatud küsimuste kohta. Komisjon võib samuti tunnustada maa-alasid selliste haruldaste, ohustatud või väljasuremisohus ökosüsteemide või liikide kaitsmiseks, mida on tunnustatud rahvusvahelistes lepingutes või mis on kantud valitsusvaheliste organisatsioonide või Rahvusvahelise Loodusvarade ja Looduskaitse Ühingu poolt koostatud loeteludesse artikli 17 lõike 3 punkti b alapunktis ii nimetatud eesmärkidel.4.”;

| c) | lõikele 5 lisatakse järgmised lõigud:
  „Lõikes 4 osutatud vabatahtlike kavade (edaspidi „vabatahtlikud kavad”) kohta avaldatakse korrapäraselt ning vähemalt üks kord aastas nende sõltumatuks auditeerimiseks kasutatavate sertifitseerimisasutuste nimekiri, näidates iga sertifitseerimisasutuse puhul, milline üksus või riiklik asutus on seda tunnustanud ja milline üksus või riiklik asutus teostab selle üle järelevalvet.
  Eelkõige pettuste ärahoidmiseks võib komisjon riskianalüüsi või käesoleva artikli lõike 6 teises lõigus osutatud aruannete alusel täpsustada sõltumatu auditi standardeid ja nõuda kõigi vabatahtlike kavade puhul kõnealuste standardite kohaldamist. Seda tehakse rakendusaktidega, mis võetakse vastu kooskõlas artikli 25 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega. Selliste aktidega määratakse kindlaks ajavahemik, mille jooksul tuleb standardid vabatahtlike kavadega rakendada. Komisjonil on õigus tunnistada kehtetuks vabatahtlike kavade tunnustamist käsitlevad otsused, kui kõnealuste kavadega ei rakendata selliseid standardeid ettenähtud tähtaja jooksul.”; |
| --- | --- |

c)

lõikele 5 lisatakse järgmised lõigud:

„Lõikes 4 osutatud vabatahtlike kavade (edaspidi „vabatahtlikud kavad”) kohta avaldatakse korrapäraselt ning vähemalt üks kord aastas nende sõltumatuks auditeerimiseks kasutatavate sertifitseerimisasutuste nimekiri, näidates iga sertifitseerimisasutuse puhul, milline üksus või riiklik asutus on seda tunnustanud ja milline üksus või riiklik asutus teostab selle üle järelevalvet.

Eelkõige pettuste ärahoidmiseks võib komisjon riskianalüüsi või käesoleva artikli lõike 6 teises lõigus osutatud aruannete alusel täpsustada sõltumatu auditi standardeid ja nõuda kõigi vabatahtlike kavade puhul kõnealuste standardite kohaldamist. Seda tehakse rakendusaktidega, mis võetakse vastu kooskõlas artikli 25 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega. Selliste aktidega määratakse kindlaks ajavahemik, mille jooksul tuleb standardid vabatahtlike kavadega rakendada. Komisjonil on õigus tunnistada kehtetuks vabatahtlike kavade tunnustamist käsitlevad otsused, kui kõnealuste kavadega ei rakendata selliseid standardeid ettenähtud tähtaja jooksul.”;

| d) | lõige 6 asendatakse järgmisega:
  „6.   Käesoleva artikli lõike 4 kohased otsused võetakse vastu kooskõlas artikli 25 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega. Sellised otsused kehtivad kuni viis aastat.
  Komisjon nõuab, et iga vabatahtliku kava puhul, mille kohta on vastu võetud lõike 4 kohane otsus, esitatakse hiljemalt ... (19) ja seejärel igal aastal 30. aprilliks komisjonile aruanne, milles on hõlmatud kõik käesoleva lõike kolmandas lõigus esitatud punktid. Üldjuhul hõlmab aruanne eelmist kalendriaastat. Esimene aruanne hõlmab vähemalt kuut kuud alates ... (20). Aruande esitamise nõuet kohaldatakse ainult selliste vabatahtlike kavade suhtes, mis on toiminud vähemalt 12 kuud.
  Hiljemalt ... (21) ja seejärel artikli 23 lõike 3 kohaselt esitatavates aruannetes esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, milles analüüsitakse käesoleva lõike teises lõigus osutatud aruandeid, vaadatakse läbi selliste lõikes 4 osutatud lepingute või vabatahtlike kavade toimimine, mille kohta on vastu võetud käesoleva artikli kohane otsus, ning tehakse kindlaks parimad tavad. Aruanne põhineb parimal olemasoleval teabel, sealhulgas sidusrühmadega peetud konsultatsioonidel, ning asjaomaste lepingute ja kavade kohaldamisel saadud kogemustel. Aruandes analüüsitakse järgmist: | üldiselt:






  a) | auditite sõltumatus, meetod ja sagedus, võttes arvesse nii komisjoni poolt sellega seoses asjaomase kava heakskiitmise ajal kavaga seotud dokumentides esitatut kui ka võrdlust valdkonna parimate tavadega; |
| --- | --- | --- | --- |

d)

lõige 6 asendatakse järgmisega:

„6.   Käesoleva artikli lõike 4 kohased otsused võetakse vastu kooskõlas artikli 25 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega. Sellised otsused kehtivad kuni viis aastat.

Komisjon nõuab, et iga vabatahtliku kava puhul, mille kohta on vastu võetud lõike 4 kohane otsus, esitatakse hiljemalt ... (19) ja seejärel igal aastal 30. aprilliks komisjonile aruanne, milles on hõlmatud kõik käesoleva lõike kolmandas lõigus esitatud punktid. Üldjuhul hõlmab aruanne eelmist kalendriaastat. Esimene aruanne hõlmab vähemalt kuut kuud alates ... (20). Aruande esitamise nõuet kohaldatakse ainult selliste vabatahtlike kavade suhtes, mis on toiminud vähemalt 12 kuud.

Hiljemalt ... (21) ja seejärel artikli 23 lõike 3 kohaselt esitatavates aruannetes esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, milles analüüsitakse käesoleva lõike teises lõigus osutatud aruandeid, vaadatakse läbi selliste lõikes 4 osutatud lepingute või vabatahtlike kavade toimimine, mille kohta on vastu võetud käesoleva artikli kohane otsus, ning tehakse kindlaks parimad tavad. Aruanne põhineb parimal olemasoleval teabel, sealhulgas sidusrühmadega peetud konsultatsioonidel, ning asjaomaste lepingute ja kavade kohaldamisel saadud kogemustel. Aruandes analüüsitakse järgmist:

üldiselt:

a)

auditite sõltumatus, meetod ja sagedus, võttes arvesse nii komisjoni poolt sellega seoses asjaomase kava heakskiitmise ajal kavaga seotud dokumentides esitatut kui ka võrdlust valdkonna parimate tavadega;

| b) | rikkumiste tuvastamise ja nende menetlemise meetodite olemasolu, nende kohaldamise kogemused ja läbipaistvus, pöörates erilist tähelepanu kava osaliste poolt toime pandud või väidetavalt toime pandud tõsiste rikkumiste menetlemisele; |
| --- | --- |

b)

rikkumiste tuvastamise ja nende menetlemise meetodite olemasolu, nende kohaldamise kogemused ja läbipaistvus, pöörates erilist tähelepanu kava osaliste poolt toime pandud või väidetavalt toime pandud tõsiste rikkumiste menetlemisele;

| c) | läbipaistvus, eelkõige kava kättesaadavus, toorainete päritoluriikides või -piirkondades kohaldatavatesse keeltesse tõlgitud tekstide olemasolu, sertifitseeritud ettevõtjate loetelu, asjaomaste sertifikaatide ning auditiaruannete kättesaadavus; |
| --- | --- |

c)

läbipaistvus, eelkõige kava kättesaadavus, toorainete päritoluriikides või -piirkondades kohaldatavatesse keeltesse tõlgitud tekstide olemasolu, sertifitseeritud ettevõtjate loetelu, asjaomaste sertifikaatide ning auditiaruannete kättesaadavus;

| d) | sidusrühmade kaasamine, eelkõige konsulteerimine põlis- ja kohalike kogukondadega enne otsuse tegemist kava koostamise ja läbivaatamise ning auditite läbiviimise ajal, ning vastus nende panustele; |
| --- | --- |

d)

sidusrühmade kaasamine, eelkõige konsulteerimine põlis- ja kohalike kogukondadega enne otsuse tegemist kava koostamise ja läbivaatamise ning auditite läbiviimise ajal, ning vastus nende panustele;

| e) | kava üldine töökindlus, eelkõige seoses eeskirjadega, mida kohaldatakse audiitorite ja asjaomase kavaga seotud asutuste akrediteerimise, kvalifitseerimise ja sõltumatuse suhtes; |
| --- | --- |

e)

kava üldine töökindlus, eelkõige seoses eeskirjadega, mida kohaldatakse audiitorite ja asjaomase kavaga seotud asutuste akrediteerimise, kvalifitseerimise ja sõltumatuse suhtes;

| f) | kava ajakohastamine seoses turuga, sertifitseeritud lähteainete ja biokütuste kogus päritoluriigi ja liigi kaupa, osalejate arv; |
| --- | --- |

f)

kava ajakohastamine seoses turuga, sertifitseeritud lähteainete ja biokütuste kogus päritoluriigi ja liigi kaupa, osalejate arv;

| g) | sellise süsteemi rakendamise lihtsus ja tõhusus, mille abil teostatakse järelevalvet kava puhul selles osalejatele säästlikkuse kriteeriumidele vastavuse kohta antavate tõendite üle ja mis on mõeldud pettuste vältimiseks, eelkõige võimalike pettusjuhtumite ja muu eeskirjade eiramise tuvastamiseks, menetlemiseks ja edasiseks uurimiseks, ning asjakohasel juhul tuvastatud pettuste või eeskirjade eiramise juhtumite arv; |
| --- | --- |

g)

sellise süsteemi rakendamise lihtsus ja tõhusus, mille abil teostatakse järelevalvet kava puhul selles osalejatele säästlikkuse kriteeriumidele vastavuse kohta antavate tõendite üle ja mis on mõeldud pettuste vältimiseks, eelkõige võimalike pettusjuhtumite ja muu eeskirjade eiramise tuvastamiseks, menetlemiseks ja edasiseks uurimiseks, ning asjakohasel juhul tuvastatud pettuste või eeskirjade eiramise juhtumite arv;

| | ning eelkõige:






  h) | üksuste võimalused saada luba sertifitseerimisasutuste tunnustamiseks ja järelevalveks; |
| --- | --- | --- |

ning eelkõige:

h)

üksuste võimalused saada luba sertifitseerimisasutuste tunnustamiseks ja järelevalveks;

| i) | sertifitseerimisasutuste tunnustamise või akrediteerimise kriteeriumid; |
| --- | --- |

i)

sertifitseerimisasutuste tunnustamise või akrediteerimise kriteeriumid;

| j) | sertifitseerimisasutuste järelevalve eeskirjad. |
| --- | --- |

j)

sertifitseerimisasutuste järelevalve eeskirjad.

Komisjon avaldab vabatahtlike kavade kohta koostatud aruanded artiklis 24 osutatud läbipaistvusplatvormil kas kokkuvõtlikul kujul või vajaduse korral tervikuna.

Liikmesriik võib oma riiklikust kavast teavitada komisjoni. Komisjon annab sellisele kavale hinnangu eelisjärjekorras. Otsus sellise teavitatud riikliku kava vastavuse kohta käesolevas direktiivis sätestatud tingimustele võetakse vastu kooskõlas artikli 25 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega, et hõlbustada biokütuste ja vedelate biokütuste säästlikkuse kriteeriumide järgimise kontrollimiseks mõeldud kavade kahe- ja mitmepoolset vastastikust tunnustamist. Kui otsus on positiivne, siis ei keelduta käesoleva artikliga kooskõlas kehtestatud kava vastastikusest tunnustamisest kõnealuse liikmesriigi kavaga.”;

| e) | lõige 8 asendatakse järgmisega:
  „8.   Komisjon uurib liikmesriigi taotlusel või omal algatusel artikli 17 kohaldamist seoses biokütuse allikaga ning otsustab kuue kuu jooksul alates taotluse kättesaamisest kooskõlas artikli 25 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega, kas asjaomane liikmesriik võib võtta kõnealusest allikast pärit biokütust arvesse artikli 17 lõike 1 kohaldamisel.” |
| --- | --- |

e)

lõige 8 asendatakse järgmisega:

„8.   Komisjon uurib liikmesriigi taotlusel või omal algatusel artikli 17 kohaldamist seoses biokütuse allikaga ning otsustab kuue kuu jooksul alates taotluse kättesaamisest kooskõlas artikli 25 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega, kas asjaomane liikmesriik võib võtta kõnealusest allikast pärit biokütust arvesse artikli 17 lõike 1 kohaldamisel.”

| 7) | Artiklit 19 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõiked 3, 4 ja 5 asendatakse järgmisega:
  „3.   Liikmesriikide puhul lõikes 2 osutatud aruannetes ning väljaspool liitu asuvate territooriumide puhul pädevate asutuste poolt koostatud, lõikes 2 osutatud aruannetega samaväärsetes aruannetes võidakse komisjonile esitada tüüpiline põllumajandusliku tooraine kasvatamisest tulenev kasvuhoonegaaside heide.
  4.   Komisjon võib otsustada kooskõlas artikli 25 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega vastuvõetava rakendusaktiga, et käesoleva artikli lõikes 3 osutatud aruanded sisaldavad täpseid andmeid, mida saab kasutada biokütuste ja vedelate biokütuste lähteainete kasvatamisega kõnealustes piirkondades seotud kasvuhoonegaaside heite kindlaksmääramiseks artikli 17 lõike 2 kohaldamisel.
  5.   Komisjon koostab hiljemalt 31. detsembriks 2012 ning pärast seda iga kahe aasta järel aruande V lisa B ja E osa hinnanguliste tüüpiliste ja vaikeväärtuste kohta, pöörates erilist tähelepanu transpordist ja töötlemisest tulenevate kasvuhoonegaaside heitkogustele.
  Kui esimeses lõigus osutatud aruannetest nähtub, et V lisa B ja E osa hinnangulisi tüüpilisi ja vaikeväärtusi oleks uusimate teaduslike tõendite alusel vaja kohandada, siis esitab komisjon asjakohasel juhul seadusandliku ettepaneku Euroopa Parlamendile ja nõukogule.”; |
| --- | --- | --- |

7)

Artiklit 19 muudetakse järgmiselt:

a)

lõiked 3, 4 ja 5 asendatakse järgmisega:

„3.   Liikmesriikide puhul lõikes 2 osutatud aruannetes ning väljaspool liitu asuvate territooriumide puhul pädevate asutuste poolt koostatud, lõikes 2 osutatud aruannetega samaväärsetes aruannetes võidakse komisjonile esitada tüüpiline põllumajandusliku tooraine kasvatamisest tulenev kasvuhoonegaaside heide.

4.   Komisjon võib otsustada kooskõlas artikli 25 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega vastuvõetava rakendusaktiga, et käesoleva artikli lõikes 3 osutatud aruanded sisaldavad täpseid andmeid, mida saab kasutada biokütuste ja vedelate biokütuste lähteainete kasvatamisega kõnealustes piirkondades seotud kasvuhoonegaaside heite kindlaksmääramiseks artikli 17 lõike 2 kohaldamisel.

5.   Komisjon koostab hiljemalt 31. detsembriks 2012 ning pärast seda iga kahe aasta järel aruande V lisa B ja E osa hinnanguliste tüüpiliste ja vaikeväärtuste kohta, pöörates erilist tähelepanu transpordist ja töötlemisest tulenevate kasvuhoonegaaside heitkogustele.

Kui esimeses lõigus osutatud aruannetest nähtub, et V lisa B ja E osa hinnangulisi tüüpilisi ja vaikeväärtusi oleks uusimate teaduslike tõendite alusel vaja kohandada, siis esitab komisjon asjakohasel juhul seadusandliku ettepaneku Euroopa Parlamendile ja nõukogule.”;

| b) | lõige 6 jäetakse välja; |
| --- | --- |

b)

lõige 6 jäetakse välja;

| c) | lõike 7 esimene, teine ja kolmas lõik asendatakse järgmisega:
  „7.   Komisjon vaatab V lisa korrapäraselt läbi, et lisada põhjendatud juhtudel väärtusi samast või muust toorainest biokütuste tootmise uute viiside jaoks. Kõnealuse läbivaatamise käigus kaalutakse ka V lisa C osas sätestatud metoodika muutmist eelkõige järgmistes küsimustes:






  — | jäätmete ja jääkide arvestamise meetod; |
| --- | --- | --- |

c)

lõike 7 esimene, teine ja kolmas lõik asendatakse järgmisega:

„7.   Komisjon vaatab V lisa korrapäraselt läbi, et lisada põhjendatud juhtudel väärtusi samast või muust toorainest biokütuste tootmise uute viiside jaoks. Kõnealuse läbivaatamise käigus kaalutakse ka V lisa C osas sätestatud metoodika muutmist eelkõige järgmistes küsimustes:

—

jäätmete ja jääkide arvestamise meetod;

| — | kaassaaduste arvestamise meetod; |
| --- | --- |

—

kaassaaduste arvestamise meetod;

| — | koostootmise arvestamise meetod ning |
| --- | --- |

—

koostootmise arvestamise meetod ning

| — | põllumajanduskultuuride jääkidele antud kaassaaduste seisund. |
| --- | --- |

—

põllumajanduskultuuride jääkidele antud kaassaaduste seisund.

Taimsete või loomsete õlide jäätmetest toodetud biodiisli vaikeväärtused vaadatakse läbi nii kiiresti kui võimalik. Kui komisjoni läbivaatamise käigus järeldatakse, et V lisa tuleks täiendada, siis on komisjonil õigus võtta kooskõlas artikliga 25a vastu delegeeritud õigusakte V lisa A, B, D ja E osas hinnanguliste tüüpiliste ja vaikeväärtuste lisamiseks selliste biokütuse ja vedela biokütuse tootmisviiside kohta, mille spetsiifilised tegurid ei ole nimetatud lisaga veel hõlmatud, kuid mitte väärtuste eemaldamiseks ega muutmiseks.”;

| d) | lõige 8 asendatakse järgmisega:
  „8.   Komisjon võib V lisa C osa punkti 9 ühetaolise kohaldamise tagamiseks võtta vastu rakendusakte, milles kehtestatakse üksikasjalikud tehnilised spetsifikatsioonid ja määratlused. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 25 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.” |
| --- | --- |

d)

lõige 8 asendatakse järgmisega:

„8.   Komisjon võib V lisa C osa punkti 9 ühetaolise kohaldamise tagamiseks võtta vastu rakendusakte, milles kehtestatakse üksikasjalikud tehnilised spetsifikatsioonid ja määratlused. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 25 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.”

| 8) | Artikkel 21 jäetakse välja. |
| --- | --- |

8)

Artikkel 21 jäetakse välja.

| 9) | Artiklit 22 lõike 1 teist lõiku muudetakse järgmiselt:






  a) | punkt i asendatakse järgmisega:






  „i) | IX lisas loetletud lähteainetest valmistatud biokütuste väljatöötamine ja osakaal, sealhulgas ressursside hindamine, keskendudes toiduks või loomasöödaks mõeldud toodete biokütustega asendamise jätkusuutlikkusega seotud aspektidele, võttes vajalikul määral arvesse direktiiviga 2008/98/EÜ kehtestatud jäätmehierarhia põhimõtteid, biomassi astmelisuse põhimõtet, pinnases leiduva süsinikuvaru ning pinnase ja ökosüsteemide kvaliteedi vajalikul tasemel hoidmist;” |
| --- | --- | --- | --- |

9)

Artiklit 22 lõike 1 teist lõiku muudetakse järgmiselt:

a)

punkt i asendatakse järgmisega:

„i)

IX lisas loetletud lähteainetest valmistatud biokütuste väljatöötamine ja osakaal, sealhulgas ressursside hindamine, keskendudes toiduks või loomasöödaks mõeldud toodete biokütustega asendamise jätkusuutlikkusega seotud aspektidele, võttes vajalikul määral arvesse direktiiviga 2008/98/EÜ kehtestatud jäätmehierarhia põhimõtteid, biomassi astmelisuse põhimõtet, pinnases leiduva süsinikuvaru ning pinnase ja ökosüsteemide kvaliteedi vajalikul tasemel hoidmist;”

| b) | lisatakse järgmine punkt:






  „o) | biokütuste ja vedelate biokütuste kogused iga VIII lisa A osas loetletud lähteainerühmale vastava energiaühiku kohta, mida liikmesriik on arvesse võtnud artikli 3 lõigetes 1 ja 2 ning artikli 3 lõike 4 esimeses lõigus sätestatud eesmärkidele vastavuse saavutamiseks.” |
| --- | --- | --- |

b)

lisatakse järgmine punkt:

„o)

biokütuste ja vedelate biokütuste kogused iga VIII lisa A osas loetletud lähteainerühmale vastava energiaühiku kohta, mida liikmesriik on arvesse võtnud artikli 3 lõigetes 1 ja 2 ning artikli 3 lõike 4 esimeses lõigus sätestatud eesmärkidele vastavuse saavutamiseks.”

| 10) | Artiklit 23 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 1 viimane lause jäetakse välja; |
| --- | --- | --- |

10)

Artiklit 23 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 1 viimane lause jäetakse välja;

| b) | lõige 4 asendatakse järgmisega:
  „4.   Biokütuste ja vedelate biokütuste kasutamisega saavutatavat kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamist käsitlevas aruandes kasutab komisjon liikmesriikide poolt kooskõlas artikli 22 lõike 1 punktiga o teatatud koguseid, sealhulgas maakasutuse kaudsest muutusest tuleneva hinnangulise heite esialgseid keskmiseid väärtusi ja selle ulatust, võttes aluseks VIII lisas osutatud tundlikkusanalüüsi. Komisjon teeb maakasutuse kaudsest muutusest tuleneva hinnangulise heite esialgse keskmise väärtuse ja tundlikkusanalüüsi alusel leitud ulatuse üldsusele kättesaadavaks. Lisaks hindab komisjon, kas ja kuidas muutuks otsese heitkoguste vähenemise prognoos, kui kaassaadusi võetaks arvesse asendusmeetodi abil.”; |
| --- | --- |

b)

lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Biokütuste ja vedelate biokütuste kasutamisega saavutatavat kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamist käsitlevas aruandes kasutab komisjon liikmesriikide poolt kooskõlas artikli 22 lõike 1 punktiga o teatatud koguseid, sealhulgas maakasutuse kaudsest muutusest tuleneva hinnangulise heite esialgseid keskmiseid väärtusi ja selle ulatust, võttes aluseks VIII lisas osutatud tundlikkusanalüüsi. Komisjon teeb maakasutuse kaudsest muutusest tuleneva hinnangulise heite esialgse keskmise väärtuse ja tundlikkusanalüüsi alusel leitud ulatuse üldsusele kättesaadavaks. Lisaks hindab komisjon, kas ja kuidas muutuks otsese heitkoguste vähenemise prognoos, kui kaassaadusi võetaks arvesse asendusmeetodi abil.”;

| c) | lõike 5 punktid e ja f asendatakse järgmisega:






  „e) | IX lisas loetletud lähteainetest valmistatud biokütuste kättesaadavus ja jätkusuutlikkus, sealhulgas toiduks või loomasöödaks mõeldud toodete biokütustega asendamise mõju hindamine, võttes vajalikul määral arvesse direktiiviga 2008/98/EÜ kehtestatud jäätmehierarhia põhimõtteid, biomassi astmelisuse põhimõtet, pinnases leiduva süsinikuvaru ning pinnase ja ökosüsteemide kvaliteedi vajalikul tasemel hoidmist, ning |
| --- | --- | --- |

c)

lõike 5 punktid e ja f asendatakse järgmisega:

„e)

IX lisas loetletud lähteainetest valmistatud biokütuste kättesaadavus ja jätkusuutlikkus, sealhulgas toiduks või loomasöödaks mõeldud toodete biokütustega asendamise mõju hindamine, võttes vajalikul määral arvesse direktiiviga 2008/98/EÜ kehtestatud jäätmehierarhia põhimõtteid, biomassi astmelisuse põhimõtet, pinnases leiduva süsinikuvaru ning pinnase ja ökosüsteemide kvaliteedi vajalikul tasemel hoidmist, ning

| f) | hinnang selle kohta, kas on võimalik vähendada maakasutuse kaudsest muutusest tuleneva heite hinnanguliste väärtuste määramise aluseks oleva analüüsi juures täheldatud ebakindlust, ja kas on võimalik arvesse võtta liidu poliitika, näiteks keskkonna-, kliima- ja põllumajanduspoliitika võimalikku mõju.”; |
| --- | --- |

f)

hinnang selle kohta, kas on võimalik vähendada maakasutuse kaudsest muutusest tuleneva heite hinnanguliste väärtuste määramise aluseks oleva analüüsi juures täheldatud ebakindlust, ja kas on võimalik arvesse võtta liidu poliitika, näiteks keskkonna-, kliima- ja põllumajanduspoliitika võimalikku mõju.”;

| d) | lõike 8 esimese lõigu punkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | seoses artikli 3 lõikes 4 osutatud eesmärkidega ülevaade, milles käsitletakse järgmisi aspekte:






  i) | eesmärgi saavutamiseks rakendatavate meetmete kulutõhusus; |
| --- | --- | --- | --- |

d)

lõike 8 esimese lõigu punkt b asendatakse järgmisega:

„b)

seoses artikli 3 lõikes 4 osutatud eesmärkidega ülevaade, milles käsitletakse järgmisi aspekte:

i)

eesmärgi saavutamiseks rakendatavate meetmete kulutõhusus;

| ii) | hinnang eesmärkide saavutamise teostatavusele, tagades samas biokütuste säästva tootmise liidus ja kolmandates riikides, ja võttes arvesse majanduslikke, keskkonnaalaseid ja sotsiaalseid mõjusid, sealhulgas kaudset mõju bioloogilisele mitmekesisusele, ning teise põlvkonna biokütuste kaubanduslikku kättesaadavust; |
| --- | --- |

ii)

hinnang eesmärkide saavutamise teostatavusele, tagades samas biokütuste säästva tootmise liidus ja kolmandates riikides, ja võttes arvesse majanduslikke, keskkonnaalaseid ja sotsiaalseid mõjusid, sealhulgas kaudset mõju bioloogilisele mitmekesisusele, ning teise põlvkonna biokütuste kaubanduslikku kättesaadavust;

| iii) | eesmärkide rakendamise mõju toiduainete taskukohase hinnaga kättesaadavusele; |
| --- | --- |

iii)

eesmärkide rakendamise mõju toiduainete taskukohase hinnaga kättesaadavusele;

| iv) | elektri-, hübriid- ja vesinikmootoriga sõidukite kaubanduslik kättesaadavus ning transpordisektoris kasutatava taastuvatest energiaallikatest toodetud energia osakaalu arvutamiseks valitud metoodika; |
| --- | --- |

iv)

elektri-, hübriid- ja vesinikmootoriga sõidukite kaubanduslik kättesaadavus ning transpordisektoris kasutatava taastuvatest energiaallikatest toodetud energia osakaalu arvutamiseks valitud metoodika;

| v) | spetsiifiliste turutingimuste hindamine, võttes arvesse eelkõige turge, kus transpordis kasutatavad kütused moodustavad üle poole energia lõpptarbimisest, ning turge, mis täielikult sõltuvad biokütuste impordist;”. |
| --- | --- |

v)

spetsiifiliste turutingimuste hindamine, võttes arvesse eelkõige turge, kus transpordis kasutatavad kütused moodustavad üle poole energia lõpptarbimisest, ning turge, mis täielikult sõltuvad biokütuste impordist;”.

| 11) | Artikkel 25 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 25
  Komiteemenetlus
  1.   Komisjoni abistab taastuvate energiaallikate komitee, välja arvatud lõikes 2 osutatud juhtudel. Nimetatud komitee on komitee Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 182/2011 (22) tähenduses.
  2.   Biokütuste ja vedelate biokütuste jätkusuutlikkusega seotud küsimustes abistab komisjoni biokütuste ja vedelate biokütuste jätkusuutlikkuse komitee. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.
  3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.
  Kui komitee arvamust ei esita, ei võta komisjon rakendusakti eelnõu vastu ja kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artikli 5 lõike 4 kolmandat lõiku. |
| --- | --- |

11)

Artikkel 25 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 25

Komiteemenetlus

1.   Komisjoni abistab taastuvate energiaallikate komitee, välja arvatud lõikes 2 osutatud juhtudel. Nimetatud komitee on komitee Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 182/2011 (22) tähenduses.

2.   Biokütuste ja vedelate biokütuste jätkusuutlikkusega seotud küsimustes abistab komisjoni biokütuste ja vedelate biokütuste jätkusuutlikkuse komitee. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

Kui komitee arvamust ei esita, ei võta komisjon rakendusakti eelnõu vastu ja kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artikli 5 lõike 4 kolmandat lõiku.

| 12) | Lisatakse järgmine artikkel:
  „Artikkel 25a
  Delegeeritud volituste rakendamine
  1.   Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.
  2.   Artikli 3 lõikes 5 ja artikli 19 lõikes 7 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile viieks aastaks alates ... (23).
  3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 3 lõikes 5 ja artikli 19 lõikes 7 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.
  4.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
  5.   Artikli 3 lõike 5 ja artikli 19 lõike 7 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.” |
| --- | --- |

12)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 25a

Delegeeritud volituste rakendamine

1.   Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2.   Artikli 3 lõikes 5 ja artikli 19 lõikes 7 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile viieks aastaks alates ... (23).

3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 3 lõikes 5 ja artikli 19 lõikes 7 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

5.   Artikli 3 lõike 5 ja artikli 19 lõike 7 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.”

| 13) | V lisa muudetakse ning lisatakse VIII ja IX lisa vastavalt käesoleva direktiivi II lisale. |
| --- | --- |

13)

V lisa muudetakse ning lisatakse VIII ja IX lisa vastavalt käesoleva direktiivi II lisale.

Artikkel 3

Läbivaatamine

1.   Komisjon esitab hiljemalt ... (24) Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, mis sisaldab hinnangut muudest kui maakasutusest pärinevatest lähteainetest ja muudest kui toiduks kasutatavatest põllukultuuridest pärinevate kulutõhusate biokütuste vajalike koguste kättesaadavuse kohta liidu turul aastaks 2020, käsitledes vajadust kehtestada lisakriteeriumid selliste kütuste jätkusuutlikkuse tagamiseks, ning parimatele kättesaadavatele teaduslikele andmetele põhinevat hinnangut biokütuste ja vedelate biokütuste tootmisega seotud maakasutuse kaudsest muutusest tuleneva kasvuhoonegaaside heite kohta. Aruandele lisatakse asjakohasel juhul ettepanekud edasiste meetmete võtmiseks, võttes arvesse majanduslikke, sotsiaalseid ja keskkonnaalaseid mõjusid. Samuti esitatakse aruandes kriteeriumid maakasutuse kaudse muutuse vähese riskiga biokütuste ja vedelate biokütuste kindlakstegemiseks ja sertifitseerimiseks, et asjakohasel juhul kohandada direktiivi 98/70/EÜ V lisa ja direktiivi 2009/28/EÜ VIII lisa.

2.   Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule hiljemalt 31. detsembriks 2017 aruande, milles vaatab parimate uusimate teaduslike tõendite alusel läbi käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmete tõhususe biokütuste ja vedelate biokütuste tootmisega seotud maakasutuse kaudsest muutusest tuleneva kasvuhoonegaaside heite piiramisel. Sellega seoses sisaldab aruanne ka uusimat kättesaadavat teavet peamiste eelduste kohta, mis mõjutavad biokütuste ja vedelate biokütuste tootmisega seotud maakasutuse kaudsest muutusest tuleneva kasvuhoonegaaside heite modelleerimise tulemusi, sealhulgas teavet, mis käsitleb mõõdetud suundumusi põllumajanduse saagikuses ja tootlikkuses, kaassaaduste jaotamist ning täheldatud üleilmset maakasutuse muutust ja raadamise määra ning liidu poliitika, näiteks keskkonna-, kliima- ja põllumajanduspoliitika võimalikku mõju, kaasates sellesse läbivaatamisprotsessi sidusrühmad. Aruandes tuleb samuti käsitleda arengut sertifitseerimiskavade osas, mis käsitlevad biokütuste ja vedelate biokütuste maakasutuse kaudse muutuse vähese riskiga lähteaineid, mis on loetletud direktiivi 98/70/EÜ V lisas ja direktiivi 2009/28/EÜ VIII lisas, kuid mille tootmine on tänu projektipõhistele leevendusmeetmetele maakasutuse kaudse muutuse vähese riskiga, ning selliste kavade tõhusust.

Asjakohasel juhul lisatakse esimeses lõigus osutatud aruandele parimatel olemasolevatel teaduslikel tõenditel põhinev seadusandliku akti eelnõu, millega lisatakse sobivatele säästlikkuse kriteeriumidele maakasutuse kaudsest muutusest tingitud kohandatud hinnangulist heidet arvestavad tegurid, ning ülevaade selliste stiimulite tõhususe kohta, mida vastavalt direktiivi 2009/28/EÜ artikli 3 lõikele 4 kohaldatakse biokütuste tootmisele muudest kui maakasutusega seotud lähteainetest ja muudest kui toiduks kasutatavatest põllukultuuridest. Kõnealuse aruande osana hindab komisjon direktiivi 2009/28/EÜ artikli 3 lõike 5 kohaste liikmesriikide aruannete valguses pettuste ennetamiseks ja nende vastu võitlemiseks võetud meetmete tõhusust ja esitab asjakohasel juhul ettepanekud edasiste meetmete võtmiseks, sealhulgas lisameetmete võtmiseks liidu tasandil.

3.   Komisjon esitab juhul, kui see on direktiivi 98/70/EÜ artikli 7c lõike 6 teise lõigu ja direktiivi 2009/28/EÜ artikli 18 lõike 6 teise lõigu kohaste vabatahtlike kavade kohta esitatud aruannete valguses kohane, Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku muuta kõnealuste direktiivide vabatahtlikke kavasid puudutavaid sätteid, et edendada parimaid tavasid.

Artikkel 4

Ülevõtmine

1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt ... (25). Liikmesriigid teatavad nendest viivitamata komisjonile.

Kui liikmesriigid need meetmed võtavad, lisavad nad nende ametlikul avaldamisel nendesse või nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetud põhiliste siseriiklike meetmete teksti. Sellega seoses teatavad liikmesriigid komisjonile oma direktiivi 2009/28/EÜ artikli 3 lõike 4 punkti e kohaselt kehtestatud riiklikud eesmärgid ja, kui see on asjakohane, riikliku eesmärgi erinevuse võrreldes selles osutatud kontrollväärtusega ning selle põhjused.

2020. aastal esitavad liikmesriigid komisjonile aruande oma vastavatest edusammudest direktiivi 2009/28/EÜ artikli 3 lõike 4 punkti e kohaste riiklike eesmärkide saavutamisel, põhjendades kõiki vajakajäämisi.

Artikkel 5

Jõustumine

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 6

Adressaadid

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

...,

Euroopa Parlamendi nimel

president

...

Nõukogu nimel

eesistuja

...

---

(1)  ELT C 198, 10.7.2013, lk 56.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 11. septembri 2013. aasta seisukoht (ELT C 375 E, 6.12.2013, lk 86), nõukogu 9. detsembri 2014. aasta esimese lugemise seisukoht ja Euroopa Parlamendi ... seisukoht [ja nõukogu ... otsus].

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiiv 2009/28/EÜ taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta ning direktiivide 2001/77/EÜ ja 2003/30/EÜ muutmise ja hilisema kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 140, 5.6.2009, lk 16).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 1998. aasta direktiiv 98/70/EÜ bensiini ja diislikütuse kvaliteedi ning nõukogu direktiivi 93/12/EMÜ muutmise kohta (EÜT L 350, 28.12.1998, lk 58).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiiv 2008/98/EÜ, mis käsitleb jäätmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks teatud direktiivid (ELT L 312, 22.11.2008, lk 3).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).

6

(7)  ELT C 369, 17.12.2011, lk 14.

7

(8)  Käesoleva direktiivi jõustumise kuupäev.

8

(9)  Üks aasta pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

9

(10)  Käesoleva direktiivi vastuvõtmise kuupäev.

10

(11)  18 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

11

(12)  Käesoleva direktiivi jõustumise kuupäev.

12

(13)

13

| (+) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).” |
| --- | --- |

(+)

+

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).”

(14)

14

| (+) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiiv 2008/98/EÜ, mis käsitleb jäätmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks teatud direktiivid (ELT L 312, 22.11.2008, lk 3).” |
| --- | --- |

(+)

+

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiiv 2008/98/EÜ, mis käsitleb jäätmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks teatud direktiivid (ELT L 312, 22.11.2008, lk 3).”

(15)  Käesoleva direktiivi number.

15

(16)

16

| (+) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... direktiiv 2014/.../EL, millega muudetakse direktiivi 98/70/EÜ bensiini ja diislikütuse kvaliteedi kohta ning direktiivi 2009/28/EÜ taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta (ELT L ..., lk ...).”; |
| --- | --- |

(+)

+

Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... direktiiv 2014/.../EL, millega muudetakse direktiivi 98/70/EÜ bensiini ja diislikütuse kvaliteedi kohta ning direktiivi 2009/28/EÜ taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta (ELT L ..., lk ...).”;

(17)  Käesoleva direktiivi jõustumise kuupäev.

17

(18)  Käesoleva direktiivi jõustumise kuupäev.

18

(19)  Üks aasta pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

19

(20)  Käesoleva direktiivi vastuvõtmise kuupäev.

20

(21)  18 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

21

(22)

22

| (+) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).” |
| --- | --- |

(+)

+

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).”

(23)  Käesoleva direktiivi jõustumise kuupäev.

23

(24)  Üks aasta pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

24

(25)  24 kuud pärast käesoleva direktiivi vastuvõtmist.

25

---

I LISA

Direktiivi 98/70/EÜ lisasid muudetakse järgmiselt.

| 1) | IV lisa C osa punkt 7 asendatakse järgmisega:






  „7. | Maakasutuse muutusest tingitud süsinikuvaru muutustest tuleneva aastapõhise heitkoguse (el) arvutamiseks jagatakse koguheide võrdselt 20 aasta peale. Kõnealuse heite arvutamiseks kasutatakse järgmist valemit:


   (1),
  kus

  el
  = maakasutuse muutusest tingitud süsinikuvaru muutustest tulenevate kasvuhoonegaaside aastapõhised heitkogused (mõõdetakse CO2-ekvivalentmassina (grammides) biokütuse energia ühiku (megadžaul) kohta); põllumaa (2) ja pikaajalise taimekultuuri all olev maa (3) loetakse üheks maakasutuseks;

  CSR
  = süsinikuvaru (nii pinnases kui ka taimestikus) ühiku pindala kohta seoses maa võrdluskasutusega (mõõdetakse süsiniku massina (tonnides) ühiku pindala kohta). Maa võrdluskasutus on maakasutus 2008. aasta jaanuaris või 20 aastat enne tooraine saamist, olenevalt sellest, kumb on hilisem;

  CSA
  = nii pinnases kui ka taimestikus sisalduv süsinikuvaru ühiku pindala kohta seoses maa tegeliku kasutusega (mõõdetakse süsiniku massina (tonnides) ühiku pindala kohta). Juhul kui süsinikuvaru koguneb rohkem kui ühe aasta jooksul, võrdub CSA-le antav väärtus hinnatava varuga pindalaühiku kohta kahekümne aasta pärast või kultuuri koristusküpseks saamisel, olenevalt sellest, kumb on varasem;

  P= põllukultuuri produktiivsus (mõõdetakse biokütuse energiana maaühiku pindala kohta aastas), ning

  eB
  = soodustustegur 29 gCO2eq/MJ biokütuse korral, kui biomass saadakse rikutud maalt, mis on taastatud, punktis 8 sätestatud tingimustel. |
| --- | --- | --- |

1)

IV lisa C osa punkt 7 asendatakse järgmisega:

„7.

Maakasutuse muutusest tingitud süsinikuvaru muutustest tuleneva aastapõhise heitkoguse (el) arvutamiseks jagatakse koguheide võrdselt 20 aasta peale. Kõnealuse heite arvutamiseks kasutatakse järgmist valemit:

Formula
   (1),

kus

el
  = maakasutuse muutusest tingitud süsinikuvaru muutustest tulenevate kasvuhoonegaaside aastapõhised heitkogused (mõõdetakse CO2-ekvivalentmassina (grammides) biokütuse energia ühiku (megadžaul) kohta); põllumaa (2) ja pikaajalise taimekultuuri all olev maa (3) loetakse üheks maakasutuseks;

CSR
  = süsinikuvaru (nii pinnases kui ka taimestikus) ühiku pindala kohta seoses maa võrdluskasutusega (mõõdetakse süsiniku massina (tonnides) ühiku pindala kohta). Maa võrdluskasutus on maakasutus 2008. aasta jaanuaris või 20 aastat enne tooraine saamist, olenevalt sellest, kumb on hilisem;

CSA
  = nii pinnases kui ka taimestikus sisalduv süsinikuvaru ühiku pindala kohta seoses maa tegeliku kasutusega (mõõdetakse süsiniku massina (tonnides) ühiku pindala kohta). Juhul kui süsinikuvaru koguneb rohkem kui ühe aasta jooksul, võrdub CSA-le antav väärtus hinnatava varuga pindalaühiku kohta kahekümne aasta pärast või kultuuri koristusküpseks saamisel, olenevalt sellest, kumb on varasem;

P= põllukultuuri produktiivsus (mõõdetakse biokütuse energiana maaühiku pindala kohta aastas), ning

eB
  = soodustustegur 29 gCO2eq/MJ biokütuse korral, kui biomass saadakse rikutud maalt, mis on taastatud, punktis 8 sätestatud tingimustel.

| 2) | Lisatakse järgmine lisa:

  „V LISA

  A osa. Maakasutuse kaudsest muutusest tulenev biokütuste hinnanguline heide (gCO2eq/MJ)
   (4)








  Lähteainerühm | Keskmine (5) | Tundlikkusanalüüsi abil leitud protsentiilide määr (6) |
| --- | --- | --- | --- |
| Teravili ja muud tärkliserikkad põllukultuurid | 12 | 8–16 |
| Suhkrukultuurid | 13 | 4–17 |
| Õlikultuurid | 55 | 33–66 |

2)

Lisatakse järgmine lisa:

„V LISA

A osa. Maakasutuse kaudsest muutusest tulenev biokütuste hinnanguline heide (gCO2eq/MJ)
   (4)

Lähteainerühm

Keskmine (5)

Tundlikkusanalüüsi abil leitud protsentiilide määr (6)

Teravili ja muud tärkliserikkad põllukultuurid

12

8–16

Suhkrukultuurid

13

4–17

Õlikultuurid

55

33–66

B osa. Biokütused ja vedelad biokütused, mille puhul hinnangulised maakasutuse kaudsest muutusest tingitud heited loetakse võrdseks nulliga

Järgmistest lähteainerühmadest toodetud biokütuste puhul loetakse maakasutuse kaudsest muutusest tulenev hinnanguline heide võrdseks nulliga:

| 1) | lähteained, mida ei ole loetletud käesoleva lisa A osas; |
| --- | --- |

1)

lähteained, mida ei ole loetletud käesoleva lisa A osas;

| 2) | lähteained, mille tootmine on põhjustanud maakasutuse otsese muutuse, see tähendab muutuse ühest valitsustevahelise kliimamuutuste rühma (IPCC) maakatte kategooriast teise: metsamaast, rohumaast, märgalast, asula või muust maast põllumaaks või pikaajalise taimekultuuri all olevaks maaks (7). Sellisel juhul tuleks maakasutuse otsesest muutusest tingitud heite väärtus (e
  l) arvutada vastavalt IV lisa C osa punktile 7. |
| --- | --- |

2)

lähteained, mille tootmine on põhjustanud maakasutuse otsese muutuse, see tähendab muutuse ühest valitsustevahelise kliimamuutuste rühma (IPCC) maakatte kategooriast teise: metsamaast, rohumaast, märgalast, asula või muust maast põllumaaks või pikaajalise taimekultuuri all olevaks maaks (7). Sellisel juhul tuleks maakasutuse otsesest muutusest tingitud heite väärtus (e
  l) arvutada vastavalt IV lisa C osa punktile 7.

---

(1)  Jagatis, mis on saadud CO2 molekulmassi (44,010 g/mol) jagamisel süsiniku molekulmassiga (12,011 g/mol) on võrdne väärtusega 3,664.

1

2

(2)  Põllumaa osas kasutatakse valitsustevahelise kliimamuutuste rühma (IPCC) määratlust.

2

(3)  Pikaajalised taimekultuurid on mitmeaastased kultuurid, mille tüve tavaliselt igal aastal ei koguta (näiteks lühikese raieringiga madalmets ja õlipalm).”

3

(4)

4

| (+) | Siin esitatud keskmised väärtused kujutavad endast ükshaaval modelleeritud lähteaineväärtuste kaalutud keskmist. Suur osa lisas esitatud väärtustest sõltub mitmesugustest selle prognoosimiseks väljatöötatud majanduslikes mudelites kasutatavatest eeldustest (näiteks kõrvalsaaduste töötlemine, saagikuse muutused, süsinikuvarud, teiste saaduste kõrvaletõrjumine jne). Kuigi seetõttu ei ole võimalik täielikult kindlaks teha selliste hinnanguliste väärtuste ebakindluse määra, viidi põhiparameetrite juhuslikul varieeruvusel põhinevate tulemuste alusel läbi tundlikkusanalüüs, nn Monte Carlo analüüs. |
| --- | --- |

(+)

+

Siin esitatud keskmised väärtused kujutavad endast ükshaaval modelleeritud lähteaineväärtuste kaalutud keskmist. Suur osa lisas esitatud väärtustest sõltub mitmesugustest selle prognoosimiseks väljatöötatud majanduslikes mudelites kasutatavatest eeldustest (näiteks kõrvalsaaduste töötlemine, saagikuse muutused, süsinikuvarud, teiste saaduste kõrvaletõrjumine jne). Kuigi seetõttu ei ole võimalik täielikult kindlaks teha selliste hinnanguliste väärtuste ebakindluse määra, viidi põhiparameetrite juhuslikul varieeruvusel põhinevate tulemuste alusel läbi tundlikkusanalüüs, nn Monte Carlo analüüs.

(5)  Siin esitatud keskmised väärtused kujutavad endast ükshaaval modelleeritud lähteaineväärtuste kaalutud keskmist.

5

(6)  Siin esitatud määr kajastab 90 % tulemustest, mis saadi, kasutades analüüsi 5. ja 95. protsentiili väärtusi. 5. protsentiil annab tulemuseks väärtuse, millest väiksem tulemus saadi 5 % vaadeldud juhtudest (st 5 % kõigi kasutatud andmete puhul saadi tulemus alla 8, 4 ja 33 gCO2eq/MJ). 95. protsentiil annab tulemuseks väärtuse, millest väiksem tulemus saadi 95 % vaadeldud juhtudest (st 5 % kõigi kasutatud andmete puhul saadi tulemus üle 16, 17 ja 66 gCO2eq/MJ).

6

2eq

2eq

(7)

7

| (++) | Pikaajalised taimekultuurid on mitmeaastased kultuurid, mille tüve tavaliselt igal aastal ei koguta (näiteks lühikese raieringiga madalmets ja õlipalm).” |
| --- | --- |

(++)

++

Pikaajalised taimekultuurid on mitmeaastased kultuurid, mille tüve tavaliselt igal aastal ei koguta (näiteks lühikese raieringiga madalmets ja õlipalm).”

---

II LISA

Direktiivi 2009/28/EÜ lisasid muudetakse järgmiselt.

| 1) | V lisa C osa punkt 7 asendatakse järgmisega:






  „7. | Maakasutuse muutusest tingitud süsinikuvaru muutustest tuleneva aastapõhise heitkoguse (el) arvutamiseks jagatakse koguheide võrdselt 20 aasta peale. Kõnealuse heite arvutamiseks kasutatakse järgmist valemit:


   (1),
  kus







  el | = | maakasutuse muutusest tingitud süsinikuvaru muutustest tulenevate kasvuhoonegaaside aastapõhised heitkogused (mõõdetakse CO2-ekvivalentmassina (grammides) biokütuse või vedela biokütuse energia ühiku (megadžaul) kohta); põllumaa (2) ja pikaajalise taimekultuuri all olev maa (3) loetakse üheks maakasutuseks; |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CSR | = | nii pinnases kui ka taimestikus sisalduv süsinikuvaru ühiku pindala kohta seoses maa võrdluskasutusega (mõõdetakse süsiniku massina (tonnides) ühiku pindala kohta). Maa võrdluskasutus on maakasutus 2008. aasta jaanuaris või 20 aastat enne tooraine saamist, olenevalt sellest, kumb on hilisem; |
| CSA | = | nii pinnases kui ka taimestikus sisalduv süsinikuvaru ühiku pindala kohta seoses maa tegeliku kasutusega (mõõdetakse süsiniku massina (tonnides) ühiku pindala kohta). Juhul kui süsinikuvaru koguneb rohkem kui ühe aasta jooksul, võrdub CSA-le antav väärtus hinnatava varuga pindalaühiku kohta kahekümne aasta pärast või kultuuri koristusküpseks saamisel, olenevalt sellest, kumb on varasem; |
| P | = | põllukultuuri tootlikkus (mõõdetakse biokütuse või vedela biokütuse energiana maaühiku pindala kohta aastas), ning |
| eB | = | soodustustegur 29 gCO2eq/MJ biokütuse või muu vedela biokütuse korral, kui biomass saadakse rikutud maalt, mis on taastatud, punktis 8 sätestatud tingimustel. |

1)

V lisa C osa punkt 7 asendatakse järgmisega:

„7.

Maakasutuse muutusest tingitud süsinikuvaru muutustest tuleneva aastapõhise heitkoguse (el) arvutamiseks jagatakse koguheide võrdselt 20 aasta peale. Kõnealuse heite arvutamiseks kasutatakse järgmist valemit:

Formula
   (1),

kus

el

=

maakasutuse muutusest tingitud süsinikuvaru muutustest tulenevate kasvuhoonegaaside aastapõhised heitkogused (mõõdetakse CO2-ekvivalentmassina (grammides) biokütuse või vedela biokütuse energia ühiku (megadžaul) kohta); põllumaa (2) ja pikaajalise taimekultuuri all olev maa (3) loetakse üheks maakasutuseks;

CSR

=

nii pinnases kui ka taimestikus sisalduv süsinikuvaru ühiku pindala kohta seoses maa võrdluskasutusega (mõõdetakse süsiniku massina (tonnides) ühiku pindala kohta). Maa võrdluskasutus on maakasutus 2008. aasta jaanuaris või 20 aastat enne tooraine saamist, olenevalt sellest, kumb on hilisem;

CSA

=

nii pinnases kui ka taimestikus sisalduv süsinikuvaru ühiku pindala kohta seoses maa tegeliku kasutusega (mõõdetakse süsiniku massina (tonnides) ühiku pindala kohta). Juhul kui süsinikuvaru koguneb rohkem kui ühe aasta jooksul, võrdub CSA-le antav väärtus hinnatava varuga pindalaühiku kohta kahekümne aasta pärast või kultuuri koristusküpseks saamisel, olenevalt sellest, kumb on varasem;

P

=

põllukultuuri tootlikkus (mõõdetakse biokütuse või vedela biokütuse energiana maaühiku pindala kohta aastas), ning

eB

=

soodustustegur 29 gCO2eq/MJ biokütuse või muu vedela biokütuse korral, kui biomass saadakse rikutud maalt, mis on taastatud, punktis 8 sätestatud tingimustel.

| 2) | Lisatakse järgmine lisa:

  „VIII LISA

  A osa. Biokütuste ja vedelate biokütuste lähteainetega seotud hinnangulised maakasutuse kaudsest muutusest tingitud heited (gCO2eq/MJ)
   (4)








  Lähteainerühm | Keskmine (5) | Tundlikkusanalüüsi abil leitud protsentiilide määr (6) |
| --- | --- | --- | --- |
| Teravili ja muud tärkliserikkad põllukultuurid | 12 | 8–16 |
| Suhkrukultuurid | 13 | 4–17 |
| Õlikultuurid | 55 | 33–66 |

2)

Lisatakse järgmine lisa:

„VIII LISA

A osa. Biokütuste ja vedelate biokütuste lähteainetega seotud hinnangulised maakasutuse kaudsest muutusest tingitud heited (gCO2eq/MJ)
   (4)

Lähteainerühm

Keskmine (5)

Tundlikkusanalüüsi abil leitud protsentiilide määr (6)

Teravili ja muud tärkliserikkad põllukultuurid

12

8–16

Suhkrukultuurid

13

4–17

Õlikultuurid

55

33–66

B osa. Biokütused ja vedelad biokütused, mille puhul hinnangulised maakasutuse kaudsest muutusest tingitud heited loetakse võrdseks nulliga

Järgmiste kategooriate lähteainetest toodetud biokütuste ja vedelate biokütuste puhul loetakse hinnangulised maakasutuse kaudsest muutusest tulenevad heited võrdseks nulliga:

| 1) | lähteained, mida ei ole loetletud käesoleva lisa A osas; |
| --- | --- |

1)

lähteained, mida ei ole loetletud käesoleva lisa A osas;

| 2) | lähteained, mille tootmine on põhjustanud maakasutuse otsese muutuse, see tähendab muutuse ühest valitsustevahelise kliimamuutuste rühma (IPCC) maakatte kategooriast teise: metsamaast, rohumaast, märgalast, asula või muust maast põllumaaks või pikaajalise taimekultuuri all olevaks maaks (7). Sellisel juhul tuleks maakasutuse otsesest muutusest tingitud heite väärtus (el) arvutada vastavalt IV lisa C osa punktile 7. |
| --- | --- |

2)

lähteained, mille tootmine on põhjustanud maakasutuse otsese muutuse, see tähendab muutuse ühest valitsustevahelise kliimamuutuste rühma (IPCC) maakatte kategooriast teise: metsamaast, rohumaast, märgalast, asula või muust maast põllumaaks või pikaajalise taimekultuuri all olevaks maaks (7). Sellisel juhul tuleks maakasutuse otsesest muutusest tingitud heite väärtus (el) arvutada vastavalt IV lisa C osa punktile 7.

| 3) | Lisatakse järgmine lisa:

  „IX LISA

  A osa. Lähteained ja kütused, mille artikli 3 lõikes 4 osutatud eesmärgi (eesmärkide) saavutamisse antud panuse arvutamisel korrutatakse nende energiasisaldus kahega







  a) | Vetikad, kui need on kasvatatud tiikides oleval maal või fotosünteesil põhinevates bioreaktorites. |
| --- | --- | --- |

3)

Lisatakse järgmine lisa:

„IX LISA

A osa. Lähteained ja kütused, mille artikli 3 lõikes 4 osutatud eesmärgi (eesmärkide) saavutamisse antud panuse arvutamisel korrutatakse nende energiasisaldus kahega

a)

Vetikad, kui need on kasvatatud tiikides oleval maal või fotosünteesil põhinevates bioreaktorites.

| b) | Biomassi osa segaolmejäätmetes, kuid mitte eraldi kogutud kodumajapidamisjäätmetes, millele kehtivad direktiivi 2008/98/EÜ artikli 11 lõike 2 punkti a kohased ringlussevõtu eesmärgid. |
| --- | --- |

b)

Biomassi osa segaolmejäätmetes, kuid mitte eraldi kogutud kodumajapidamisjäätmetes, millele kehtivad direktiivi 2008/98/EÜ artikli 11 lõike 2 punkti a kohased ringlussevõtu eesmärgid.

| c) | Eramajapidamistest kogutud, direktiivi 2008/98/EÜ artikli 3 punktis 4 määratletud biojäätmed, mille suhtes kohaldatakse nimetatud direktiivi artikli 3 lõikes 11 määratletud liigiti kogumist. |
| --- | --- |

c)

Eramajapidamistest kogutud, direktiivi 2008/98/EÜ artikli 3 punktis 4 määratletud biojäätmed, mille suhtes kohaldatakse nimetatud direktiivi artikli 3 lõikes 11 määratletud liigiti kogumist.

| d) | Tööstusjäätmete biomassi osa, mis ei sobi kasutamiseks toidu- või söödaahelas, sealhulgas jae- ja hulgikaubandusest ning põllumajanduslikust toidutööstusest, kalandusest ja vesiviljelusest pärit materjal, välja arvatud käesoleva lisa B osas loetletud lähteained. |
| --- | --- |

d)

Tööstusjäätmete biomassi osa, mis ei sobi kasutamiseks toidu- või söödaahelas, sealhulgas jae- ja hulgikaubandusest ning põllumajanduslikust toidutööstusest, kalandusest ja vesiviljelusest pärit materjal, välja arvatud käesoleva lisa B osas loetletud lähteained.

| e) | Õled. |
| --- | --- |

e)

Õled.

| f) | Loomasõnnik ja reoveesete. |
| --- | --- |

f)

Loomasõnnik ja reoveesete.

| g) | Palmiõli tootmiskäitise heitvesi ja tühjad palmiviljade kobarad. |
| --- | --- |

g)

Palmiõli tootmiskäitise heitvesi ja tühjad palmiviljade kobarad.

| h) | Tallõli pigi. |
| --- | --- |

h)

Tallõli pigi.

| i) | Toorglütserool. |
| --- | --- |

i)

Toorglütserool.

| j) | Suhkruroo pressimisjäätmed. |
| --- | --- |

j)

Suhkruroo pressimisjäätmed.

| k) | Viinamarjade pressimisjäägid ja veinisete. |
| --- | --- |

k)

Viinamarjade pressimisjäägid ja veinisete.

| l) | Pähklikoored. |
| --- | --- |

l)

Pähklikoored.

| m) | Teravilja kestad. |
| --- | --- |

m)

Teravilja kestad.

| n) | Maisiteradest puhastatud maisitõlvikud. |
| --- | --- |

n)

Maisiteradest puhastatud maisitõlvikud.

| o) | Metsanduse ja metsatööstuse jäätmete ja jääkainete biomassi osa, st puukoor, oksad, kommertskasutusele eelneva harvendusraie saadused, lehed, okkad, puuladvad, saepuru, puitlaastud, must leelis, pruun leelis, kiusetted, ligniin ja tallõli. |
| --- | --- |

o)

Metsanduse ja metsatööstuse jäätmete ja jääkainete biomassi osa, st puukoor, oksad, kommertskasutusele eelneva harvendusraie saadused, lehed, okkad, puuladvad, saepuru, puitlaastud, must leelis, pruun leelis, kiusetted, ligniin ja tallõli.

| p) | Muu toiduks mittekasutatav tselluloosmaterjal, mis on määratletud artikli 2 teise lõigu punktis s. |
| --- | --- |

p)

Muu toiduks mittekasutatav tselluloosmaterjal, mis on määratletud artikli 2 teise lõigu punktis s.

| q) | Muu lignotselluloosmaterjal, mis on määratletud artikli 2 teise lõigu punktis r, välja arvatud saepalgid ja vineeripakud. |
| --- | --- |

q)

Muu lignotselluloosmaterjal, mis on määratletud artikli 2 teise lõigu punktis r, välja arvatud saepalgid ja vineeripakud.

| r) | Muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedel- ja gaaskütused. |
| --- | --- |

r)

Muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedel- ja gaaskütused.

B osa. Lähteained, mille artikli 3 lõike 4 esimeses lõigus osutatud eesmärgi saavutamisse antud panuse arvutamisel korrutatakse nende energiasisaldus kahega

| a) | Kasutatud toiduõli. |
| --- | --- |

a)

Kasutatud toiduõli.

| b) | Määruse (EÜ) nr 1069/2009 (8) kohaselt 1. või 2. kategooriasse klassifitseeritud loomarasv. |
| --- | --- |

b)

Määruse (EÜ) nr 1069/2009 (8) kohaselt 1. või 2. kategooriasse klassifitseeritud loomarasv.

---

(1)  Jagatis, mis on saadud CO2 molekulmassi (44,010 g/mol) jagamisel süsiniku molekulmassiga (12,011 g/mol) on võrdne väärtusega 3,664.

1

2

(2)  Põllumaa osas kasutatakse valitsustevahelise kliimamuutuste rühma (IPCC) määratlust.

2

(3)  Pikaajalised taimekultuurid on mitmeaastased kultuurid, mille tüve tavaliselt igal aastal ei koguta (näiteks lühikese raieringiga madalmets ja õlipalm).”

3

(4)

4

| (+) | Siin esitatud keskmised väärtused kujutavad endast ükshaaval modelleeritud lähteaineväärtuste kaalutud keskmist. Suur osa lisas esitatud väärtustest sõltub mitmesugustest selle prognoosimiseks väljatöötatud majanduslikes mudelites kasutatavatest eeldustest (näiteks kõrvalsaaduste töötlemine, saagikuse muutused, süsinikuvarud, teiste saaduste kõrvaletõrjumine jne). Kuigi seetõttu ei ole võimalik täielikult kindlaks teha selliste hinnanguliste väärtuste ebakindluse määra, viidi põhiparameetrite juhuslikul varieeruvusel põhinevate tulemuste alusel läbi tundlikkusanalüüs, nn Monte Carlo analüüs. |
| --- | --- |

(+)

+

Siin esitatud keskmised väärtused kujutavad endast ükshaaval modelleeritud lähteaineväärtuste kaalutud keskmist. Suur osa lisas esitatud väärtustest sõltub mitmesugustest selle prognoosimiseks väljatöötatud majanduslikes mudelites kasutatavatest eeldustest (näiteks kõrvalsaaduste töötlemine, saagikuse muutused, süsinikuvarud, teiste saaduste kõrvaletõrjumine jne). Kuigi seetõttu ei ole võimalik täielikult kindlaks teha selliste hinnanguliste väärtuste ebakindluse määra, viidi põhiparameetrite juhuslikul varieeruvusel põhinevate tulemuste alusel läbi tundlikkusanalüüs, nn Monte Carlo analüüs.

(5)  Siin esitatud keskmised väärtused kujutavad endast ükshaaval modelleeritud lähteaineväärtuste kaalutud keskmist.

5

(6)  Siin esitatud määr kajastab 90 % tulemustest, mis saadi, kasutades analüüsi 5. ja 95. protsentiili väärtusi. 5. protsentiil annab tulemuseks väärtuse, millest väiksem tulemus saadi 5 % vaadeldud juhtudest (st 5 % kõigi kasutatud andmete puhul saadi tulemus alla 8, 4 ja 33 gCO2eq/MJ). 95. protsentiil annab tulemuseks väärtuse, millest väiksem tulemus saadi 95 % vaadeldud juhtudest (st 5 % kõigi kasutatud andmete puhul saadi tulemus üle 16, 17 ja 66 gCO2eq/MJ).

6

2eq

2eq

(7)

7

| (++) | Pikaajalised taimekultuurid on mitmeaastased kultuurid, mille tüve tavaliselt igal aastal ei koguta (näiteks lühikese raieringiga madalmets ja õlipalm).” |
| --- | --- |

(++)

++

Pikaajalised taimekultuurid on mitmeaastased kultuurid, mille tüve tavaliselt igal aastal ei koguta (näiteks lühikese raieringiga madalmets ja õlipalm).”

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1069/2009, milles sätestatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ette nähtud loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete tervise-eeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1774/2002 (loomsete kõrvalsaaduste määrus) (ELT L 300, 14.11.2009, lk 1).”

8

---

| 12.2.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 50/26 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 50/26

---

Nõukogu põhjendused: nõukogu esimese lugemise seisukoht (EL) nr 2/2015 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 98/70/EÜ bensiini ja diislikütuse kvaliteedi kohta ning direktiivi 2009/28/EÜ taastuvatest energiaallikatst toodetud energia kasutamise edendamise kohta

(2015/C 50/02)

I.   SISSEJUHATUS

Komisjon esitas 18. oktoobril 2012 eespool nimetatud ettepaneku, mis tugineb Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 192 lõikele 1, ja mitme kavandatud sätte osas selle artiklile 114.

Ettepaneku (1) eesmärk on muuta kütuse kvaliteeti käsitlevat direktiivi (98/70/EÜ, mida on muudetud direktiiviga 2009/30/EÜ, edaspidi „kütusekvaliteedi direktiiv”) ja taastuvaid energiaallikaid käsitlevat direktiivi (2009/28/EÜ, edaspidi „taastuvenergia direktiiv”), tuginedes nimetatud kahes direktiivis sätestatud nõudele, et komisjon peab esitama aruande, milles antakse ülevaade maakasutuse kaudse muutuse (2) mõjust kasvuhoonegaasi heitkogustele ning käsitletakse nimetatud mõju vähendamise viise, ning millele vajaduse korral lisatakse ettepanek. (3)

Euroopa Parlamendi keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjon hääletas oma raporti üle 11. juulil 2013, seejärel võttis Euroopa Parlament 11. septembril 2013. aasta vastu oma esimese lugemise seisukoha. (4)

Nõukogu jõudis 13. juunil 2014 ettepaneku eelnõu suhtes poliitilisele kokkuleppele. Pärast õiguskeelelist viimistlemist võttis nõukogu oma seisukoha vastu 9. detsembril 2014 Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 294 sätestatud seadusandliku tavamenetluse kohaselt.

Töö käigus võttis nõukogu arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust. Regioonide Komitee otsustas arvamust mitte esitada.

II.   EESMÄRK

Komisjoni ettepaneku eesmärk on alustada üleminekut biokütustele, millega saab saavutada olulist kasvuhoonegaaside heite vähendamist ka siis, kui antakse aru maakasutuse kaudsest muutusest tingitud heite kohta. Kuigi komisjon rõhutab, et tuleks kaitsta olemasolevaid investeeringuid, on komisjoni ettepaneku ja selle põhielementide eesmärgid:

| — | piirata panust, mille tavalised biokütused (millega kaasneb maakasutuse kaudsest muutusest tingitud heite oht) annavad taastuvenergia direktiivis püstitatud eesmärkide saavutamisse; |
| --- | --- |

—

piirata panust, mille tavalised biokütused (millega kaasneb maakasutuse kaudsest muutusest tingitud heite oht) annavad taastuvenergia direktiivis püstitatud eesmärkide saavutamisse;

| — | parandada biokütuse tootmisprotsesside mõju kasvuhoonegaaside heitele (vähendada kaasnevaid heiteid) kasvuhoonegaaside heite vähendamise läviväärtuse tõstmisega uute käitiste puhul, kaitstes juba töötavaid käitiseid; |
| --- | --- |

—

parandada biokütuse tootmisprotsesside mõju kasvuhoonegaaside heitele (vähendada kaasnevaid heiteid) kasvuhoonegaaside heite vähendamise läviväärtuse tõstmisega uute käitiste puhul, kaitstes juba töötavaid käitiseid;

| — | parandada täiustatud biokütuste (mille puhul maakasutuse kaudsest muutusest tingitud heide on väiksem) omaksvõttu turul, nii et taastuvenergia direktiivi eesmärkide saavutamiseks kasutataks suuremas ulatuses tavaliste asemel täiustatud biokütuseid; |
| --- | --- |

—

parandada täiustatud biokütuste (mille puhul maakasutuse kaudsest muutusest tingitud heide on väiksem) omaksvõttu turul, nii et taastuvenergia direktiivi eesmärkide saavutamiseks kasutataks suuremas ulatuses tavaliste asemel täiustatud biokütuseid;

| — | täiustada kasvuhoonegaaside heitest aruandmist nii, et liikmesriike ja kütusetarnijaid kohustatakse biokütuse puhul teatama maakasutuse kaudsest muutusest tingitud hinnangulist heidet. |
| --- | --- |

—

täiustada kasvuhoonegaaside heitest aruandmist nii, et liikmesriike ja kütusetarnijaid kohustatakse biokütuse puhul teatama maakasutuse kaudsest muutusest tingitud hinnangulist heidet.

III.   NÕUKOGU SEISUKOHA ANALÜÜS

1.   Üldine taust

Kuigi nõukogu nõustub komisjoni ja parlamendiga ettepaneku põhieesmärkide osas, sisaldas nõukogu lähenemisviis algsesse ettepanekusse tehtud muudatusi. Nõukogu eesmärgiks on tasakaalustatud lähenemisviis, milles võetakse arvesse vajadust tegeleda

| — | maakasutuse kaudse muutusega kogu maailmas, |
| --- | --- |

—

maakasutuse kaudse muutusega kogu maailmas,

| — | eesmärgiga pakkuda stiimuleid täiustatud biokütuste jaoks, |
| --- | --- |

—

eesmärgiga pakkuda stiimuleid täiustatud biokütuste jaoks,

| — | selgema investeerimisperspektiiviga ja kehtivate ELi õigusaktide alusel tehtud investeeringute kaitsega. |
| --- | --- |

—

selgema investeerimisperspektiiviga ja kehtivate ELi õigusaktide alusel tehtud investeeringute kaitsega.

Sellisest lähenemisviisist tulenevalt muudetakse nõukogu esimese lugemise seisukohaga komisjoni algset ettepanekut mõnevõrra, et kajastada eelkõige praegust olukorda ja ebakindlust seoses maakasutuse kaudse muutuse hinnangutega ning biokütuste tootmise ja tarbimise tingimuste ja perspektiividega, sõnastades selle ümber ja jättes mõned sätted tekstist välja. See tähendab, et nõukogu jättis arvestamata kõik Euroopa Parlamendi esimese lugemise arvamuses sisalduvad muudatusettepanekud, mis olid seotud välja jäetud sätetega. Lisaks lükati tagasi mitmed muudatusettepanekud, sest hinnati, et need ei aita asjakohaselt kaasa kõnealuse direktiivi eesmärkide saavutamisele, ning sõnastati ümber teisi sätteid, et muuta direktiiv selgemaks ja tugevamaks.

Järgmistes osades kirjeldatakse sisulisi muudatusi.

2.   Peamised poliitilised küsimused

i)   Tavalistele biokütustele ja uutele käitistele kehtestatav lävi

Komisjon ettepanek oli, et teraviljast ja muudest rohkesti tärklist sisaldavatest põllukultuuridest ning suhkru- ja õlikultuuridest valmistatud biokütuste ja vedelate biokütuste panus taastuvenergia direktiivi eesmärkide saavutamisse oleks kuni 5 %, seadmata piiranguid nende kogutarbimisele.

Kuna nõukogu arvab, et see künnis võib olla poliitikavahend maakasutuse kaudse muutuse mõjude leevendamiseks, on ta seisukohal, et komisjoni ettepanekut tuleb eespool nimetatud eesmärkidel muuta. Nõukogu seisukohas seatakse künnise suuruseks 7 %. Tuleb märkida, et ka parlament suurendas komisjoni pakutud künnist oma muudatusettepanekus 181 (6 %, sealhulgas energiakultuurid). Nõukogu ei toeta parlamendi muudatusettepanekut 184/REV, mis puudutab kütusekvaliteedi direktiivi kütuste kasvuhoonegaaside heitemahukuse vähendamise künnist, ning märgib, et komisjon ei ole lisanud künnise rakendamist oma ettepanekusse. Nõukogu on seisukohal, et selle rakendamine ei ole asjakohane, võttes arvesse, et kütusekvaliteedi direktiivi eesmärk on ELi kütusevaliku kasvuhoonegaaside heitemahukuse vähendamise eesmärk.

Lisaks, kuna nõukogu on nõus piirama panust taastuvenergia direktiivi eesmärkide saavutamiseks, on ta ka seisukohal, et piirmäär ei peaks takistama liikmeriikide paindlikkust, kehtestades, et künnist ületavad biokütuse kogused tuleks lugeda mittesäästlikuks ning et seetõttu liikmesriigid ei tohi neid toetada. Nõukogu ei pea seega võimalikuks nõustuda Euroopa Parlamendi muudatusettepanekuga 89.

Uutele käitiste suhtes on nõukogu põhimõtteliselt nõus komisjoni lähenemisviisiga, mida toetab ka parlament, et uutes käitistes toodetavate biokütuste ja vedelate biokütuste puhul oleks alates (direktiivi jõustumise kuupäev, soovitatud kindla kuupäeva 1. juuli 2014 asemel) kasvuhoonegaaside heite vähendamise miinimumnõue 60 %.

ii)   Maakasutuse kaudse muutuse hinnanguid, aruandlus ja läbivaatamine

Komisjon lisas oma esialgsesse teksti liikmesriikide ja kütusetarnijate kohustuse lisada aruandesse maakasutuse kaudsest muutusest tuleneva hinnangulise heite, et võtta seda arvesse biokütuste ja vedelate biokütuste elutsükli kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise arvutamisel. Seoses uute lisadega (kütusekvaliteedi direktiivi V lisa ja taastuvenergia direktiivi VIII lisa) on tehtud ettepanek käsitleda maakasutuse kaudsest muutusest tulenevat hinnangulist heidet teatud lähteainerühmadest (5).

Nõukogu on seisukohal, et nendes sätetes tuleks paremini kajastada ebakindlust maakasutuse kaudse muutuse hinnangute modelleerimise, oletuste ja tulemuste valdkonnas, püüdes mõista maakasutuse kaudse muutuse nähtust ja toetades parimate teaduslike tõendite saamist. Nõukogu tekst sisaldab seepärast eespool nimetatud uutes lisades vahemikke, mis näitlikustavad seda ebakindlust esialgsetes maakasutuse kaudse muutuse heite hinnangutes. Liikmesriigid ja kütusetarnijad esitaksid nimetatud lisades loetletud kõigi lähteainete kategooriate biokütuste ja vedelate biokütuste kogused, ja selle alusel koostab komisjon oma aruande, mis sisaldab väärtusvahemikke, mille eesmärk on vähendada ebakindlust ja seega luua kindlamat teaduslikku alust. Seoses aruandluse ja läbivaatamisega uurib komisjon ELi poliitikavaldkondade, näiteks keskkonna-, kliima- ja põllumajanduspoliitika võimalikku mõju, ning kas arvutamisel on neid võimalik arvesse võtta.

Lisati ka tugevamaid läbivaatamise elemente, mida täiendas maakasutuse kaudse muutuse vähese riskiga biokütuste ja vedelate biokütuste määratlemine, sealhulgas maakasutuse kaudse muutuse vähese riskiga, näiteks saagikuse kasvu abil saadud biokütuste määratlemise ja sertifitseerimise kriteeriumide kehtestamine, ning maakasutuse kaudse muutuse vähese riskiga biokütuste ja vedelate biokütuste tootmise sertifitseerimissüsteemi kaalumine. Läbivaatamisklausliga jäetakse võimalus lisada säästlikkuse kriteeriumidesse kohandatud hinnangulisi maakasutuse kaudse muutuse tegureid. Peale selle kutsutakse nõukogu seisukohas läbivaatamist käsitlevas artiklis, nagu ka parlamendi muudatusettepanekutes 189, 107 ja 190, komisjoni üles kaasama oma läbivaatusesse uusima kättesaadava teabe maakasutuse kaudse muutuse hinnangute selliste peamiste eelduste kohta, nagu suundumused põllumajanduse saagikuses ja tootlikkuses, kaassaaduste jaotamine ning täheldatud üleilmne maakasutuse muutus ja raadamise määrad.

Nõukogu ei saa nõustuda parlamendi muudatusettepanekuga 60, mille eesmärk on lisada maakasutuse kaudse muutuse tegurid kütusekvaliteedi direktiivi kohasesse biokütuste elutsükli jooksul tekkivate kasvuhoonegaaside heitkoguste arvutamisse alates 2020. aastast, võttes arvesse maakasutuse kaudse muutuse hinnangute eespool kirjeldatud olemust. Lisaks on üldine lähenemisviis, et nõukogu seisukoha eesmärk on saavutada kütusekvaliteedi direktiivi ja taastuvenergia direktiivi muudatusettepanekute võimalikult suur sidusus.

Nõukogu on seisukohal, et kahe muudetava direktiivi sidususe eesmärgil tuleks taastuvenergia direktiivi uus lisa VIII, mida muudetakse nõukogu seisukohaga, säilitada koos kütusekvaliteedi direktiivi V lisaga, ja seda ei tohiks välja jätta, nagu parlamendi muudatusettepanekus 164.

iii)   Täiustatud biokütustega seotud stiimulid

Täiustatud biokütustega seotud stiimulite edendamiseks, lisaks tavalistele biokütustele kehtestatavale lävele, tegi komisjon ettepaneku luua skeem, millega edendada täiendavalt biokütuseid, mis on valmistatud lähteainest, mille tootmine ei suurenda nõudlust maa järele, soovitades, et nende energiasisaldus tuleks taastuvenergia direktiivi transpordi eesmärgi 10 % saavutamise arvutamisel arvestada neljakordselt. Tehti ettepanek lisada kõnealuse direktiivi uus IX lisa, mis hõlmab selliseid lähteaineid, näiteks jäätmeid ja jääke.

Oma seisukohas lisas parlament liikmesriikidele kohustuslikud sihttasemed, mille kohaselt tuleb järk-järgult saavutada, et täiustatud biokütustest saadav energia moodustaks 2016. aastal vähemalt 0,5 % energiatarbimisest ja 2020. aastal vähemalt 2,5 %. IX lisa on A, B ja C osas jagatud kolme erinevasse kategooriasse, kusjuures mõned lähteained arvestatakse taastuvenergia direktiivi transpordi eesmärgi 10 % saavutamise arvutamisel ühe-, mõned kahe- ja mõned neljakordselt, ning et täiustatud biokütuste eesmärkide arvestuses arvestatakse ainult A ja C osas olevaid lähteaineid.

Nõukogu jagab eesmärki edendada maakasutuse kaudse muutuse vähese riskiga täiustatud biokütuste kasutamist. Kuid nõukogus valitsesid tugevad kahtlused mõnede lähteainete komisjoni pakutud neljakordse arvestamise kasu suhtes, põhjendades seda murega võimalike turumoonutuste ja pettuse ohu pärast, ning sellist skeemi ei peetud kõige tõhusamaks täiustatud biokütuste stimuleerimise vahendiks. Nõukogu seisukoht sisaldab seetõttu mitmeid elemente täiustatud biokütuste edendamiseks, säilitades samas liikmesriikide paindlikkuse tegutseda vastavalt oma võimalustele ja riigisisestele oludele: liikmesriikidel tuleb seada täiustatud biokütustele riiklikud eesmärgid, mis põhinevad kontrollväärtusele 0,5 protsendipunkti taastuvenergia direktiivi eesmärgist saavutada transpordisektoris 10 %-line taastuvenergia osakaal. Nad võivad seada madalamad eesmärgid kolme liiki põhjustel. Kuid nad peavad põhjendama 0,5 protsendipunktist madalama eesmärgi seadmist ja andma aru oma täiustatud biokütuste riiklike eesmärkide mittesaavutamise põhjustest. Komisjon avaldab kokkuvõtva aruande liikmesriikide edusammudest täiustatud biokütuste riiklike eesmärkide saavutamisel.

Pidades seega riigi tasandil õiguslikult mittesiduvaid alleesmärke täiustatud biokütustele tõhusaks stiimuliks ja selgeks investeerimissignaaliks, ei saa nõukogu toetada parlamendi seisukohas sisalduvat täiustatud biokütuste eesmärkide iseloomu ega suundumust, sest ta tunneb muret selliste biokütuste kättesaadavuse ja hinna pärast. Nõukogu ja parlament oma muudatusettepanekus 111 tunduvad olevat ühel nõul läbivaatamise vajaduse suhtes, et lisada niisuguste biokütuste kättesaadavuse hindamine, et võtta sellega seoses arvesse keskkonna-, majanduslikke ja sotsiaalseid kaalutlusi ning võimalust lisada uusi kriteeriumeid nende säästvuse tagamiseks.

Täiustatud biokütuste täiendava stiimulina laiendab nõukogu seisukoht taastuvenergia direktiivi statistiliste ülekannete vahendit, et hõlmata sellised täiustatud biokütused, ning selliste biokütuste panuse kahekordne arvestamine on laiendatud nimetatud direktiivi üldeesmärkidele.

Nõukogu seisukoht sisaldab muudetud uut IX lisa, mida on laiendatud, et lisada selle A osale uusi punkte, näiteks metsanduse jäätmed ja jäägid ning eramajapidamistest kogutud biojäätmed, mille kõigi energiakogus korrutatakse eesmärkide saavutamise arvutamisel kahega. B osa sisaldaks ainult kasutatud toiduõli ja loomset rasva, mille panust ei võeta arvesse riikliku täiustatud biokütuste eesmärgi täitmisel.

Üleminekusättena võib riikliku täiustatud biokütuste eesmärgi täitmisel arvesse võtta biokütuseid, mida valmistatakse IX lisas loetlemata lähteainetest, mille riiklikud pädevad asutused on määratlenud kui jäätmed, jäägid, toiduks mittekasutatavad tselluloosmaterjalid või lignotselluloosmaterjalid ja mida kasutatakse olemasolevates käitistes enne käesoleva direktiivi vastuvõtmist. Nõukogu arvates tuleb IX lisas eelistada ühtlustatud ja selget liigitust parlamendi seisukohas esitatud IX lisa keerukale struktuurile.

Nõukogu on üldjoontes nõus parlamendi sooviga sätteid tugevdada, et vähendada võimalikku pettuseohtu, näiteks ühe saadetise deklareerimist ELis rohkem kui üks kord, või materjali kavatsuslikku muutmist, et sellele kohalduks IX lisa, ja on võtnud arvesse muudatusettepanekutes 101 ja 185 esitatud elemente, nii et liikmesriigid edendavad niisuguste süsteemide väljatöötamist ja kasutamist, mis võimaldavad lähteainete ja nendest saadavate biokütuste kindlakstegemist ja jälgimist kogu väärtusahelas, ning tagavad, et pettuse avastamise korral võetakse meetmed. Lisaks sisaldab nõukogu seisukoht liikmesriikide aruandluskohustust, et komisjon saaks hinnata, kui tõhusad on pettuste ennetamiseks ja nende vastu võitlemiseks võetud meetmed, ning kas peetakse vajalikuks võtta lisameetmeid, sealhulgas liidu tasandil.

Seoses liikmesriikide ja komisjoni aruandlusega IX lisas loetletud lähteainetest valmistatud biokütuste kättesaadavuse ja jätkusuutlikkuse kohta sisaldab nõukogu seisukoht täiendavalt liikmesriikide ja komisjoni kohustust võtta vajalikul määral arvesse jäätmete raamdirektiiviga kehtestatud jäätmehierarhia põhimõtteid, biomassi astmelisuse põhimõtet, pinnases leiduva süsinikuvaru ning pinnase ja ökosüsteemide kvaliteedi vajalikul tasemel hoidmist, aga leiab, et parlamendi muudatusettepanek 59, millega antakse komisjonile õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte jäätmehierarhiale vastavuse kontrollimiseks, ei ole sobiv ega rakendatav. Nõukogu märgib, et parlamendi muudatusettepanekutes 12 ja 109 kutsutakse komisjoni ühtemoodi üles esitama aruande täiustatud biokütuste kättesaadavuse kohta ning jäätmetest, jääkidest, kaassaadustest või muudest kui maakasutusega seotud lähteainetest toodetud biokütuste majandusliku ja keskkonnamõju kohta.

iv)   Taastuvelektri stiimulid ja energiatõhususe meetmed

Komisjoni ettepanek käsitles maakasutuse kaudse muutuse riski leevendusvõimalusi, mis on otseselt seotud biokütuste tootmise ja tarbimisega. Kuid nõukogu arvates on üldist eesmärki, milleks on transpordi süsinikusisalduse vähendamine, võimalik edendada ka taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia ulatuslikuma kasutamisega. Nõukogu tekstis suurendatakse seetõttu elektriliste raudteetranspordivahendite ja elektriliste maanteesõidukite tarbitud taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia panuse arvutamiseks kasutatavaid kordajaid, et suurendada nende kasutamist ja turuosa.

Parlamendi seisukohas ei ole võrreldavaid sätteid. Euroopa Parlament palub siiski komisjonil teha soovitusi täiendavate meetmete kohta, et edendada ja suurendada energiatõhusust ja energiasäästu transpordis, mida võiks arvesse võtta transpordisektoris tarbitud taastuvatest energiaallikatest toodetud energia koguse arvutamiseks taastuvenergia direktiivi transpordi eesmärgi 10 % täitmise arvutamisel (muudatusettepanekud 153 ja 154). Kuigi nõukogu leiab, et suurem energiatõhusus on üldiselt oluline tegur transpordi süsinikusisalduse vähendamiseks, on ta seisukohal, et selleks võetud meetmed ja nende vastav mõju ei peaks olema osa taastuvenergia direktiivi muutmise direktiivist.

v)   Vastavus säästlikkuse kriteeriumidele: Vabatahtlikud kavad ja vastastikune tunnustamine

Taastuvenergia ja kütusekvaliteedi direktiivide kohaste vabatahtlike kavade toimimise aruandluse ja läbivaatamine osas on nii nõukogu kui ka parlament lisanud üksikasjalikud ja väga sarnased aruandluse sätted, et anda komisjonile võimalus hinnata kavade sõltumatust, läbipaistvust, sidusrühmade kaasatust ja üldist töökindlust (muudatusettepanekud 54, 58 ja 103), ja nõukogu tekstis palutakse komisjonil esitada ettepanek vajaduse korral muuta taastuvenergia ja kütusekvaliteedi direktiivide vabatahtlikke kavasid puudutavaid sätteid, et edendada parimaid tavasid.

Vabatahtlike kavade ning biokütuste ja vedelate biokütuste säästlikkuse kriteeriumide järgimise riiklike kavade vastastikuse tunnustamise osas leiab nõukogu, et siseturu tõrgeteta toimimise hõlbustamiseks on kõigi kavade puhul asjakohane täpsustada vastastikuse tunnustamise põhimõtte kohaldamise tingimusi. Selleks on nõukogu seisukohas sätted kütusekvaliteedi ja taastuvenergia direktiivide jaoks, mille abil võib liikmesriik teavitada oma riiklikust kavast komisjoni, kes hindab seda esmajärjekorras. Otsus esitatud riikliku kava vastavusest võetakse vastu kooskõlas kontrollimenetlusega, ning positiivselt hinnatud kava vastastikusest tunnustamisest teiste kavade poolt, sealhulgas asjakohaste artiklite kohaselt loodud vabatahtlike kavade poolt ei saa keelduda. Parlamendi seisukoht sisaldab kontrollikavade automaatset vastastikust tunnustamist (muudatusettepanek 102), mida nõukogu ei pea asjakohaseks.

vi)   Delegeeritud õigusaktid

Komisjon tegi suure hulga ettepanekuid kütusekvaliteedi ja taastuvenergia direktiivide muutmiseks, eelkõige seoses komisjonile antavate volitustega võtta vastu õigusakte kooskõlas ELi toimimise lepingu artiklitega 290 ja 291.

Nõukogu vaatas need sätted läbi, võttes arvesse pärast kõnealuse kahe direktiivi vastuvõtmist Euroopa Liidu toimimise lepinguga kaasnenud muudatusi ja eelkõige artiklit 290, milles käsitletakse õigust võtta vastu muid kui seadusandlikke akte, mis on üldkohaldatavad, ja mis täiendavad või muudavad seadusandliku akti teatavaid mitteolemuslikke osi. Sellest tulenevalt otsustas nõukogu piirata viieks aastaks komisjonile antavaid õigusi seoses biokütuse tootmisviiside hinnanguliste tüüpiliste ja vaikeväärtuste ning kütuste spetsifikatsioonidega seotud lubatud analüüsimeetodite ja bioetanooli sisaldava bensiini aururõhu puhul lubatud erandi lisamisega kütusekvaliteedi direktiivi muudatustesse, ning seoses IX lisa lähteainete ja kütuste loetelu võimaliku täiendamisega, ning biokütuse ja vedela biokütuse tootmisviiside hinnanguliste tüüpiliste ja vaikeväärtuste lisamisega taastuvenergia direktiivi. Nõukogu ei saa seetõttu nõustuda parlamendi seisukoha muudatusettepanekutega, millega vaadatakse läbi või lisatakse sätted, milles käsitletakse nõukogu poolt komisjonile mitteantud volituste delegeerimist.

Seoses komisjoni pakutud teiste sätetega volituste delegeerimise kohta on nõukogu jõudnud põhjaliku juhtumipõhise analüüsi alusel järeldusele, et mõistlikumad on kas rakendusaktid või seadusandlik tavamenetlus.

vii)   Põhjendused

Nõukogu muutis põhjendusi, et need oleksid kooskõlas direktiivi muudetud rakendusosaga, ning nõukogu seisukoht parlamendi muudetud põhjenduste suhtes on seetõttu kooskõlas nõukogu seisukohaga rakendussätteid käsitlevate parlamendi muudatusettepanekute kohta. Vt lisaks allpool põhjenduse punkti 4.

3.   Muud poliitilised küsimused

Maakasutuse kaudse muutuse heite ja täiustatud biokütuste suhtes leidis nõukogu, et suurema selguse ja ühtsuse jaoks on vaja kütusekvaliteedi ja taastuvenergia direktiividesse lisada mitu uut määratlust. Kuigi parlamendi seisukoht sisaldab suurt hulka uusi määratlusi (muudatusettepanekud 34–37, ja 69–76), mis ei ole nõukogu arvates vajalikud, võib märkida, et mõned pakutud uued määratlused kattuvad vähemalt osaliselt nõukogu lisatud määratlustega (eelkõige „toiduks mittekasutatava tselluloosmaterjali” ja „lignotselluloosmaterjali” osas).

Biokütustest ja vedelatest biokütustest tulenevate kasvuhoonegaaside mõju arvutamise suhtes otsustas nõukogu vastupidiselt komisjoni ettepanekule, et tuleks säilitada soodustustegur biokütuse või muu vedela biokütuse korral, kui biomass saadakse rikutud maalt.

4.   Muud Euroopa Parlamendi poolt vastu võetud muudatusettepanekud

Ülejäänud muudatusettepanekud, mida ei peetud vajalikuks või asjakohaseks kõnealuse direktiivi eesmärkide saavutamisel, ning seetõttu ei ole lisatud nõukogu seisukohta, käsitlevad järgmist:

| — | nõue kütusetarnijatele tagada konkreetse maksimaalse hapniku- ja etanoolisisaldusega bensiini turuleviimine (muudatusettepanek 38), nõue liikmesriikidele tagada taastuvatest energiaallikatest toodetud energia konkreetne osakaal bensiini puhul (muudatusettepanek 152/rev), ja diislikütusesse segatud FAME protsent (muudatusettepanek 39); |
| --- | --- |

—

nõue kütusetarnijatele tagada konkreetse maksimaalse hapniku- ja etanoolisisaldusega bensiini turuleviimine (muudatusettepanek 38), nõue liikmesriikidele tagada taastuvatest energiaallikatest toodetud energia konkreetne osakaal bensiini puhul (muudatusettepanek 152/rev), ja diislikütusesse segatud FAME protsent (muudatusettepanek 39);

| — | lennunduses kasutatava biokütuse tarnijad (muudatusettepanek 40); |
| --- | --- |

—

lennunduses kasutatava biokütuse tarnijad (muudatusettepanek 40);

| — | biokütuse tootmiseks kasutatava maaga seotud kolmandate isikute seaduslikud kasutus- ja valdusõigused ning vabatahtlik, eelnev ja teavitatud nõusolek (muudatusettepanekud 49 ja 96); |
| --- | --- |

—

biokütuse tootmiseks kasutatava maaga seotud kolmandate isikute seaduslikud kasutus- ja valdusõigused ning vabatahtlik, eelnev ja teavitatud nõusolek (muudatusettepanekud 49 ja 96);

| — | komisjoni aruanne mõju kohta, mida kasvav nõudlus biokütuste järele avaldab sotsiaalsele jätkusuutlikkusele, ja biokütuste tootmise mõju kohta taimsete valkude ja toiduainete taskukohase hinnaga kättesaadavusele (muudatusettepanek 40); |
| --- | --- |

—

komisjoni aruanne mõju kohta, mida kasvav nõudlus biokütuste järele avaldab sotsiaalsele jätkusuutlikkusele, ja biokütuste tootmise mõju kohta taimsete valkude ja toiduainete taskukohase hinnaga kättesaadavusele (muudatusettepanek 40);

| — | kolmandate riikidega kahe- või mitmepoolsete biokütuste säästlikkust käsitlevate lepingute sõlmimine ja sisu (muudatusettepanekud 55 ja 100); |
| --- | --- |

—

kolmandate riikidega kahe- või mitmepoolsete biokütuste säästlikkust käsitlevate lepingute sõlmimine ja sisu (muudatusettepanekud 55 ja 100);

| — | päritolutagatised seoses eesmärkide saavutamisega ning statistiliste ülekannete, ühisprojektide või ühiste toetuskavade kasutamine (muudatusettepanek 88); |
| --- | --- |

—

päritolutagatised seoses eesmärkide saavutamisega ning statistiliste ülekannete, ühisprojektide või ühiste toetuskavade kasutamine (muudatusettepanek 88);

| — | maa säästev majandamine (muudatusettepanek 97); |
| --- | --- |

—

maa säästev majandamine (muudatusettepanek 97);

| — | Eurostati väljaanded biokütuste kaubandusega seotud teabe, impordi- ja ekspordiandmete, ning biokütuste tööstusega seotud tööhõiveandmete kohta (muudatusettepanekud 98 ja 99); |
| --- | --- |

—

Eurostati väljaanded biokütuste kaubandusega seotud teabe, impordi- ja ekspordiandmete, ning biokütuste tööstusega seotud tööhõiveandmete kohta (muudatusettepanekud 98 ja 99);

| — | muud põhjendused (muudatusettepanekud 4, 8, 13, 129, 16, 17, 22, 24, 25, 27, 30). |
| --- | --- |

—

muud põhjendused (muudatusettepanekud 4, 8, 13, 129, 16, 17, 22, 24, 25, 27, 30).

IV.   KOKKUVÕTE

Nõukogu võttis oma seisukoha koostamisel täiel määral arvesse komisjoni ettepanekut ja Euroopa Parlamendi esimese lugemise arvamust. Euroopa Parlamendi muudatusettepanekute osas on nõukogu arvamusel, et teatavat hulka muudatusettepanekuid on nõukogu seisukohas juba kas põhimõtteliselt, osaliselt või täielikult arvesse võetud.

---

(1)  15189/12 ENV 789 ENER 417 ENT 257 TRANS 346 AGRI 686 POLGEN 170 CODEC 2432

(2)  Ingliskeelne lühend ILUC (indirect land-use change).

(3)  Direktiivi 2009/30/EÜ artikli 7d lõige 6 ja direktiivi 2009/28/EÜ artikli 19 lõige 6.

(4)  A7-0279/2013

(5)  Teravilja- ja muud tärkliserohked kultuurid ning suhkru- ja õlikultuurid.

---