# Euroopa Liidu C 170/30.

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 170 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 60. Aastakäik30. mai 2017 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 170

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

60. Aastakäik30. mai 2017

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | 32. istungjärk toimus Nairobis (Keenias) 19.–21. detsembrini 2016 |
| 2017/C 170/01 | Ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vahel sõlmitud partnerluslepingu alusel moodustatud parlamentaarne ühisassamblee — Esmaspäeva, 19. detsembri 2016. aasta istungi protokoll | 1 |
| 2017/C 170/02 | Ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vahel sõlmitud partnerluslepingu alusel moodustatud parlamentaarne ühisassamblee — Teisipäeva, 20. detsembri 2016. aasta istungi protokoll | 5 |
| 2017/C 170/03 | Ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vahel sõlmitud partnerluslepingu alusel moodustatud parlamentaarne ühisassamblee — Kolmapäeva, 21. detsembri 2016. aasta istungi protokoll | 9 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

32. istungjärk toimus Nairobis (Keenias) 19.–21. detsembrini 2016

2017/C 170/01

Ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vahel sõlmitud partnerluslepingu alusel moodustatud parlamentaarne ühisassamblee — Esmaspäeva, 19. detsembri 2016. aasta istungi protokoll

1

2017/C 170/02

Ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vahel sõlmitud partnerluslepingu alusel moodustatud parlamentaarne ühisassamblee — Teisipäeva, 20. detsembri 2016. aasta istungi protokoll

5

2017/C 170/03

Ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vahel sõlmitud partnerluslepingu alusel moodustatud parlamentaarne ühisassamblee — Kolmapäeva, 21. detsembri 2016. aasta istungi protokoll

9

---

| KASUTATUD MÄRKIDE SELGITUS






  - | Nõuandemenetlus |
| --- | --- |
| *** | Nõusolekumenetlus |
| ***I | Seadusandlik tavamenetlus, esimene lugemine |
| ***II | Seadusandlik tavamenetlus, teine lugemine |
| ***III | Seadusandlik tavamenetlus, kolmas lugemine |

KASUTATUD MÄRKIDE SELGITUS

*

Nõuandemenetlus

***

Nõusolekumenetlus

***I

Seadusandlik tavamenetlus, esimene lugemine

***II

Seadusandlik tavamenetlus, teine lugemine

***III

Seadusandlik tavamenetlus, kolmas lugemine

(Menetluse liik sõltub õigusakti eelnõus esitatud õiguslikust alusest.)

PARLAMENDI KOMISJONID

| AFET | Väliskomisjon |
| --- | --- |
| DEVE | Arengukomisjon |
| INTA | Rahvusvahelise kaubanduse komisjon |
| BUDG | Eelarvekomisjon |
| CONT | Eelarvekontrollikomisjon |
| ECON | Majandus- ja rahanduskomisjon |
| EMPL | Tööhõive- ja sotsiaalkomisjon |
| ENVI | Keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjon |
| ITRE | Tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon |
| IMCO | Siseturu- ja tarbijakaitsekomisjon |
| TRAN | Transpordi- ja turismikomisjon |
| REGI | Regionaalarengukomisjon |
| AGRI | Põllumajanduse ja maaelu arengu komisjon |
| PECH | Kalanduskomisjon |
| CULT | Kultuuri- ja hariduskomisjon |
| JURI | Õiguskomisjon |
| LIBE | Kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjon |
| AFCO | Põhiseaduskomisjon |
| FEMM | Naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjon |
| PETI | Petitsioonikomisjon |
| DROI | Inimõiguste allkomisjon |
| SEDE | Kaitse ja julgeoleku allkomisjon |

AFET

Väliskomisjon

DEVE

Arengukomisjon

INTA

Rahvusvahelise kaubanduse komisjon

BUDG

Eelarvekomisjon

CONT

Eelarvekontrollikomisjon

ECON

Majandus- ja rahanduskomisjon

EMPL

Tööhõive- ja sotsiaalkomisjon

ENVI

Keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjon

ITRE

Tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon

IMCO

Siseturu- ja tarbijakaitsekomisjon

TRAN

Transpordi- ja turismikomisjon

REGI

Regionaalarengukomisjon

AGRI

Põllumajanduse ja maaelu arengu komisjon

PECH

Kalanduskomisjon

CULT

Kultuuri- ja hariduskomisjon

JURI

Õiguskomisjon

LIBE

Kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjon

AFCO

Põhiseaduskomisjon

FEMM

Naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjon

PETI

Petitsioonikomisjon

DROI

Inimõiguste allkomisjon

SEDE

Kaitse ja julgeoleku allkomisjon

FRAKTSIOONID

| PPE | Euroopa Rahvapartei (kristlike demokraatide) fraktsioon |
| --- | --- |
| S&D | Sotsiaaldemokraatide ja demokraatide fraktsioon Euroopa Parlamendis |
| ECR | Euroopa Konservatiivide ja Reformistide fraktsioon |
| ALDE | Euroopa Demokraatide ja Liberaalide Liidu fraktsioon |
| GUE/NGL | Euroopa Ühendatud Vasakpoolsete/Põhjamaade Roheliste Vasakpoolsete liitfraktsioon |
| Verts/ALE | Roheliste/Euroopa Vabaliidu fraktsioon |
| EFDD | Vaba ja Otsedemokraatliku Euroopa fraktsioon |
| NI | fraktsioonilise kuuluvuseta parlamendiliikmed |

PPE

Euroopa Rahvapartei (kristlike demokraatide) fraktsioon

S&D

Sotsiaaldemokraatide ja demokraatide fraktsioon Euroopa Parlamendis

ECR

Euroopa Konservatiivide ja Reformistide fraktsioon

ALDE

Euroopa Demokraatide ja Liberaalide Liidu fraktsioon

GUE/NGL

Euroopa Ühendatud Vasakpoolsete/Põhjamaade Roheliste Vasakpoolsete liitfraktsioon

Verts/ALE

Roheliste/Euroopa Vabaliidu fraktsioon

EFDD

Vaba ja Otsedemokraatliku Euroopa fraktsioon

NI

fraktsioonilise kuuluvuseta parlamendiliikmed

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

32. istungjärk toimus Nairobis (Keenias) 19.–21. detsembrini 2016

| 30.5.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 170/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 170/1

---

ÜHELT POOLT AAFRIKA, KARIIBI MERE JA VAIKSE OOKEANI PIIRKONNA RIIKIDE RÜHMA NING TEISELT POOLT EUROOPA LIIDU JA SELLE LIIKMESRIIKIDE VAHEL SÕLMITUD PARTNERLUSLEPINGU ALUSEL MOODUSTATUD PARLAMENTAARNE ÜHISASSAMBLEE

ESMASPÄEVA, 19. DETSEMBRI 2016. AASTA ISTUNGI PROTOKOLL

(2017/C 170/01)

Sisukord

| Pidulik avaistung | 1 |
| --- | --- |

| AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee istung | 2 |
| --- | --- |

| AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee koosseis | 2 |
| --- | --- |

| 1. | Päevakorra kinnitamine (AP102.053) | 2 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee 31. istungjärgu viimaste istungite protokollide kinnitamine (ELT C 451, 2.12.2016) | 2 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Kaaspresidentide teadaanded, sealhulgas juhatuse 18. detsembri 2016. aasta koosolekul vastu võetud otsused. | 2 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Euroopa Komisjoni rahvusvahelise koostöö ja arengu voliniku Neven Mimica avaldus | 3 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Arutelu Euroopa Komisjoni rahvusvahelise koostöö ja arengu voliniku Neven Mimicaga – eelneva registreerimiseta sõnavõtud | 3 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Küsimused Euroopa Komisjonile | 3 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Euroopa Komisjoni meetmed seoses parlamentaarse ühisassamblee 31. istungjärgul vastu võetud resolutsioonidega | 3 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Põllumajandusliku pereettevõtluse ja väikepõllumajandustootmise probleemid AKV riikides | 4 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | Majandus- ja sotsiaalpartnerite aruanne | 4 |
| --- | --- | --- |

9.

ESMASPÄEVA, 19. DETSEMBRI 2016. AASTA ISTUNGI PROTOKOLL

(Istung algas kell 11.05)

Pidulik avaistung

Assamblee ees võtsid sõna:

Keenia Rahvuskogu esimees Justin Bedan Njoka Muturi, parlamentaarse ühisassamblee kaaspresident Netty Baldeh, parlamentaarse ühisassamblee kaaspresident Louis Michel ja Keenia president Uhuru Muigai Kenyatta

(Istung katkestati kell 12.30 ja jätkus kell 15.05)

JUHATAJA: Netty BALDEH

Kaaspresident

AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee istung

Kaaspresident tervitas kõiki osalejaid.

AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee koosseis

Kaaspresident teatas, et parlamentaarse ühisassamblee liikmete nimekiri lisatakse protokollile sellisel kujul, nagu AKV riikide ametiasutused ja Euroopa Parlament selle edastasid.

1.   Päevakorra kinnitamine (AP102.053)

Sõnavõtjad: Michael Gahler, kaaspresident Netty Baldeh ja Cecilia Ogwal (Uganda).

Päevakord kinnitati käesolevas protokollis esitatud kujul.

Otsus: Võtmaks arvesse parlamendiliikmete ärasõitu, üritatakse hääletamine korraldada kolmapäeva, 21. detsembri pärastlõunal võimalikult varajasel ajal.

2.   AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee 31. istungjärgu viimaste istungite protokollide kinnitamine (ELT C 451, 2.12.2016)

Protokollid kinnitati.

3.   Kaaspresidentide teadaanded, sealhulgas juhatuse 18. detsembri 2016. aasta koosolekul vastu võetud otsused.

Kaaspresident kandis ette juhatuse 18. detsembri 2016. aasta koosoleku tulemused.

Vastu võeti järgmised otsused:

| a) | Alalised komiteed koostavad järgmised aruanded. | Poliitikakomitee







  — | Arengu ja julgeoleku vahelise seose valdkonna probleemid AKV ja ELi poliitikas |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Alalised komiteed koostavad järgmised aruanded.

Poliitikakomitee

—

Arengu ja julgeoleku vahelise seose valdkonna probleemid AKV ja ELi poliitikas

| | Majandusarengu-, finants- ja kaubanduskomitee







  — | Sinine majandus: AKV riikide võimalused ja probleemid |
| --- | --- | --- |

Majandusarengu-, finants- ja kaubanduskomitee

—

Sinine majandus: AKV riikide võimalused ja probleemid

| | Sotsiaal- ja keskkonnakomitee







  — | Esmatasandi tervishoiusüsteemidele, eelkõige nakkushaiguste vastastele ravimitele juurdepääsu parandamine |
| --- | --- | --- |

Sotsiaal- ja keskkonnakomitee

—

Esmatasandi tervishoiusüsteemidele, eelkõige nakkushaiguste vastastele ravimitele juurdepääsu parandamine

| b) | Kinnitati, et assamblee 33. istungjärk toimub 19.–21. juunil 2017 St Julian’sis (Malta). |
| --- | --- |

b)

Kinnitati, et assamblee 33. istungjärk toimub 19.–21. juunil 2017 St Julian’sis (Malta).

| c) | Assamblee 34. istungjärk toimub 18.–20. detsembril 2017 Kariibi mere piirkonnas. |
| --- | --- |

c)

Assamblee 34. istungjärk toimub 18.–20. detsembril 2017 Kariibi mere piirkonnas.

| d) | 13. piirkondlik kohtumine toimub 22.–24. veebruaril 2017 Freetownis (Sierra Leone). |
| --- | --- |

d)

13. piirkondlik kohtumine toimub 22.–24. veebruaril 2017 Freetownis (Sierra Leone).

| e) | 14. piirkondlik kohtumine toimub 19.–21. juulil 2017 Vaikse ookeani piirkonnas. |
| --- | --- |

e)

14. piirkondlik kohtumine toimub 19.–21. juulil 2017 Vaikse ookeani piirkonnas.

| f) | Korraldatakse teabekogumismissioon Malisse ning võimaluse korral ka teabekogumismissioonid Zimbabwesse ja Mauritaaniasse. |
| --- | --- |

f)

Korraldatakse teabekogumismissioon Malisse ning võimaluse korral ka teabekogumismissioonid Zimbabwesse ja Mauritaaniasse.

| g) | Assamblee teeb deklaratsiooni AKV ja ELi Cotonou lepingu järgsete suhete parlamentaarse mõõtme kohta. |
| --- | --- |

g)

Assamblee teeb deklaratsiooni AKV ja ELi Cotonou lepingu järgsete suhete parlamentaarse mõõtme kohta.

4.   Euroopa Komisjoni rahvusvahelise koostöö ja arengu voliniku Neven Mimica avaldus

Euroopa Komisjoni rahvusvahelise koostöö ja arengu volinik Neven Mimica keskendus oma sõnavõtus Euroopa Liidu ja AKV riikide partnerluse tulevikule pärast aastat 2020 ning Euroopa arengukonsensuse läbivaatamisele. Oma hiljutises teatises pakub Euroopa Komisjon eelistatud stsenaariumina välja AKV-ELi raamlepingu, milles määratletaks ühised eesmärgid ja väärtused ning mida täiendaksid piirkondade järgi kohandatud partnerlused Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonnaga, et võtta paremini arvesse iga piirkonna eripära. Volinik tunnistas, et leping on ainulaadse olemusega, kuid rõhutas vajadust kohandada seda muutuva maailmaga ning esilekerkivate uute ühiste probleemidega, nagu kliimamuutused ja ränne. Kuna läbirääkimised ELi ja AKV riikide vahel algavad 2018. aastal, kutsus volinik Mimica assambleed ja AKV riikide parlamente üles tulevase institutsioonilise raamistiku üle aru pidama ning tegema ettepanekuid tulevase partnerluse parlamentaarse mõõtme kohta.

5.   Arutelu Euroopa Komisjoni rahvusvahelise koostöö ja arengu voliniku Neven Mimicaga – eelneva registreerimiseta sõnavõtud

Sõnavõtjad: Bogdan Brunon Wenta, Teresa Jiménez-Becerril Barrio, Carlos Zorrinho, Norbert Neuser, Neven Mimica, Michèle Rivasi, Purmanund Jhugroo (Mauritius), Neena Gill, Michael Gahler, Marielle de Sarnez, Nathalie Griesbeck, Cécile Kashetu Kyenge, Juan Fernando López Aguilar, Ahamada Soukouna (Mali), Louis H. Straker (Saint Vincent ja Grenadiinid), Sangoné Sall (Senegal), Daniel K. Shumba (Zimbabwe), Joachim Zeller, Veikko Nekundi (Namiibia), Babiker Mohamed Toum (Sudaan), Dariusz Rosati, Mmadi Hassani Oumouri (Komoorid) ja Gberi Kombo (Kamerun).

Arutelus keskenduti kolmele 2016. aasta novembrikuus avaldatud komisjoni teatisele: uuendatud partnerluse kohta Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikidega pärast aastat 2020, ettepaneku kohta võtta vastu uus Euroopa arengukonsensus ning kestliku arengu eesmärkide elluviimise kohta. Kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 peaks suunama rahvusvahelisi arengualaseid jõupingutusi järgmise 15 aasta jooksul. Rõhutati, et on oluline tagada poliitikavaldkondade arengusidusus ning ka parem seos julgeoleku-, rände- ja arengualaste mõõtmete vahel. Tõstatati palju küsimusi seoses ELi usaldusfondiga Aafrika jaoks, ELi toetusega inimkaubanduse vastasele võitlusele ning uue ELi välisinvesteeringute kava ettepanekuga, et täiendavalt toetada kestliku arengu eesmärkide saavutamist Aafrikas.

Volinik Mimica vastas liikmete küsimustele vastavalt eelneva registreerimiseta sõnavõttude järjekorrale.

6.   Küsimused Euroopa Komisjonile

Komisjonile esitati kokku 29 küsimust.

Komisjon oli eelnevalt küsimustele kirjalikult vastanud. Volinik Mimica andis suulised vastused lisaküsimustele, mis olid seotud järgmiste algsete küsimustega:

| | Küsimus nr 1, mille esitas Maria Lidia Senra Rodríguez meremaardlate kaevandamise hiigelprojekti kohta Namiibias |
| --- | --- |

Küsimus nr 1, mille esitas Maria Lidia Senra Rodríguez meremaardlate kaevandamise hiigelprojekti kohta Namiibias

| | Suuliselt vastatav küsimus nr 7, mille esitas Catherine Bearder ELi eluslooduse tegevuskava kohta |
| --- | --- |

Suuliselt vastatav küsimus nr 7, mille esitas Catherine Bearder ELi eluslooduse tegevuskava kohta

| | Suuliselt vastatav küsimus nr 17, mille esitas Marielle de Sarnez piraatluse vastase võitluse kohta |
| --- | --- |

Suuliselt vastatav küsimus nr 17, mille esitas Marielle de Sarnez piraatluse vastase võitluse kohta

| | Suuliselt vastatav küsimus nr 18, mille esitas Cécile Kashetu Kyenge president Kabila olukorra kohta Kongo Demokraatlikus Vabariigis |
| --- | --- |

Suuliselt vastatav küsimus nr 18, mille esitas Cécile Kashetu Kyenge president Kabila olukorra kohta Kongo Demokraatlikus Vabariigis

| | Suuliselt vastatav küsimus nr 21, mille esitas Michael Gahler Somaali põgenike laagri kohta Dadaabis |
| --- | --- |

Suuliselt vastatav küsimus nr 21, mille esitas Michael Gahler Somaali põgenike laagri kohta Dadaabis

Küsimuste nr 3, 5, 6, 8, 11, 14, 16, 20, 22, 23, 24 ja 27 esitajatel ei olnud lisaküsimusi.

Küsimuste nr 2, 4, 9, 10, 12, 13, 15, 19, 25, 26, 28, 29 esitajad ei viibinud kohal.

7.   Euroopa Komisjoni meetmed seoses parlamentaarse ühisassamblee 31. istungjärgul vastu võetud resolutsioonidega

Volinik viitas assambleele edastatud dokumendile, milles käsitletakse Euroopa Komisjoni ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja võetud meetmeid seoses parlamentaarse ühisassamblee poolt 2015. aasta detsembris Brüsselis vastu võetud resolutsioonidega, ning teemat rohkem ei arutatud.

Sotsiaal- ja keskkonnakomitee

Kaasraportöörid: Maria Heubuch ja Uladi Mussa (Malawi)

Uladi Mussa (Malawi) ja Michèle Rivasi (asendades Maria Heubuchi) tutvustasid aruannet.

Sõnavõtjad: Agathon Rwanda (Burundi), Anna Záborská, Emanuel Alberto Fernandes Barbosa (Cabo Verde), Ole Christensen, Musa Hussein Naib (Eritrea), Arne Gericke, Abdikadir Omar Aden (Keenia), Catherine Bearder, Maria Lidia Senra Rodríguez, Hermann Razafindravelo (Madagaskar), Bodil Valero, Amos Fish Mahlalela (Lõuna-Aafrika Vabariik), William Nokrach (Uganda), Tesfaye Daba (Etioopia), Esther Herranz García, Norbert Neuser, Jadwiga Wiśniewska, Francesc Gambús, Ricardo Serrão Santos, Krzysztof Hetman ja Domenico Rosa (Euroopa Komisjon).

Liikmed kordasid, et põllumajanduslik pereettevõtlus ja väikepõllumajandustootmine AKV riikides on vaesuse vastu võitlemisel, toiduga kindlustatuse tagamisel ja bioloogilise mitmekesisuse säilitamisel endiselt kriitilise tähtsusega. Liikmed tuletasid meelde arvukaid probleeme, millega seisavad silmitsi väikesed põllumajanduslikud pereettevõtted, sealhulgas piiratud juurdepääsu maale, kapitalile ja turgudele. Rõhutati ka vajadust suurendada avaliku sektori kulutusi põllumajandusele, sest selles sektoris on sageli ebapiisavate investeeringute probleem.

Uladi Mussa (Malawi) ja Michèle Rivasi tegid arutelust kokkuvõtte.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee AKV järelevalvekomitee esimehe Yves Somville’i ettekanne

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee AKV järelevalvekomitee esimees Yves Somville tegi ettekande järelevalvekomitee hiljutise ja tulevase tegevuse kohta.

(Istung lõppes kell 18.47)

Netty BALDEH

Louis MICHEL

Kaaspresidendid

Patrick I. GOMES

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Kaaspeasekretärid

---

| 30.5.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 170/5 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 170/5

---

ÜHELT POOLT AAFRIKA, KARIIBI MERE JA VAIKSE OOKEANI PIIRKONNA RIIKIDE RÜHMA NING TEISELT POOLT EUROOPA LIIDU JA SELLE LIIKMESRIIKIDE VAHEL SÕLMITUD PARTNERLUSLEPINGU ALUSEL MOODUSTATUD PARLAMENTAARNE ÜHISASSAMBLEE

TEISIPÄEVA, 20. DETSEMBRI 2016. AASTA ISTUNGI PROTOKOLL

(2017/C 170/02)

Sisukord

| 1. | Slovakkia välis- ja Euroopa asjade ministeeriumi riigisekretäri ning Euroopa Liidu Nõukogu eesistuja Lukáš Parízeki avaldus | 5 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Saint Kittsi ja Nevise turismi-, rahvusvahelise kaubanduse, tööstus- ja tarbijaküsimuste ministri ning AKV nõukogu eesistuja Lindsay F.P. Granti avaldus | 5 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Küsimused nõukogule | 6 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Arutelu nõukogu osavõtul – eelneva registreerimiseta sõnavõtud | 6 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Presidendi ametiaegadega seotud põhiseaduslikud piirangud | 6 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Seminaride kokkuvõtvad aruanded – eelneva registreerimiseta sõnavõtud | 7 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Jõudude ühendamine tegevuskava 2030 keskkonnamõõtme ja Pariisi kliimamuutuste kokkuleppe rakendamiseks | 7 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Ebaseaduslike rahavoogude mõju arengu rahastamisele | 7 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | Kaubanduse roll kestliku arengu eesmärkide saavutamisel | 8 |
| --- | --- | --- |

9.

TEISIPÄEVA, 20. DETSEMBRI 2016. AASTA ISTUNGI PROTOKOLL

(Istung algas kell 9.20)

ISTUNGIT JUHATAS: Cécile Kashetu KYENGE

kaaspresidendi kohusetäitja

1.   Slovakkia välis- ja Euroopa asjade ministeeriumi riigisekretäri ning Euroopa Liidu Nõukogu eesistuja Lukáš Parízeki avaldus

Slovakkia välis- ja Euroopa asjade ministeeriumi riigisekretär ning Euroopa Liidu Nõukogu eesistuja Lukáš Parízek rõhutas parlamentaarse ühisassamblee tähtsat rolli demokraatliku legitiimsuse suurendamisel ning partnerluse mitmekesisuse ja tugevuse tagamisel. Ta keskendus eelseisvatele väljakutsetele ja tervitas asjaolu, et AKV riigid jagavad ELi seatud prioriteeti seoses kestliku arengu tegevuskavaga 2030.

Eesistuja käsitletud teemade hulgas olid veel kliimamuutused, julgeoleku ja arengu seotus, rändepoliitika, demograafilised suundumused ja noored. Samuti rõhutas ta vajadust reformida ühiseid institutsioone, et tegelda uute probleemidega ning võtta ühiste jõupingutuste puhul aluseks solidaarsuse, partnerluse ja jagatud vastutuse põhimõtted.

2.   Saint Kittsi ja Nevise turismi-, rahvusvahelise kaubanduse, tööstus- ja tarbijaküsimuste ministri ning AKV nõukogu eesistuja Lindsay F.P. Granti avaldus

Saint Kittsi ja Nevise turismi-, rahvusvahelise kaubanduse, tööstus- ja tarbijaküsimuste minister ning AKV nõukogu eesistuja Lindsay F.P. Grant tegi ülevaate AKV-ELi suheteid käsitlevast AKV aruteluprotsessist pärast Cotonou lepingu kehtivusaja lõppemist. Vaatamata olulistele geograafilistele ja poliitilistele muudatustele on jäänud muutumatuks vaesuse kaotamise ja kestliku arengu edendamise prioriteet. AKV nõukogus toimus esimene arutelu Euroopa Komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ühisteatise üle AKV-ELi uuendatud partnerluse teemal ja seda kaalutakse põhjalikult. Eesistuja rõhutas ka AKV riikide rühma jätkuvat pühendumust suhetele ELiga ning ühtse rühmana jätkamisele.

3.   Küsimused nõukogule

AKV nõukogule esitati 14 ja ELi nõukogule 17 küsimust.

Lindsay F.P. Grant vastas AKV nõukogu nimel järgmistele küsimustele ja täiendavatele küsimustele.

| | Küsimus nr 6, mille esitas Julie Ward toiduga kindlustatuse ja toitumise kohta, eraldi viitega naistele ja tüdrukutele. |
| --- | --- |

Küsimus nr 6, mille esitas Julie Ward toiduga kindlustatuse ja toitumise kohta, eraldi viitega naistele ja tüdrukutele.

| | Küsimus nr 9, mille esitas Arne Lietz Panama paberite kohta. |
| --- | --- |

Küsimus nr 9, mille esitas Arne Lietz Panama paberite kohta.

| | Küsimus nr 11, mille esitas Maria Lidia Senra Rodríguez liikmesriikide osaluse kohta korporatsioonide ja inimõiguste küsimustes õiguslikult siduva lepingu ning rahvusvahelise ettevõtete kriminaalkohtu loomises. |
| --- | --- |

Küsimus nr 11, mille esitas Maria Lidia Senra Rodríguez liikmesriikide osaluse kohta korporatsioonide ja inimõiguste küsimustes õiguslikult siduva lepingu ning rahvusvahelise ettevõtete kriminaalkohtu loomises.

| | Küsimus nr 14, mille esitas David Martin (teda asendas Maria Arena) Kongo Demokraatliku Vabariigi poliitilise olukorra kohta. |
| --- | --- |

Küsimus nr 14, mille esitas David Martin (teda asendas Maria Arena) Kongo Demokraatliku Vabariigi poliitilise olukorra kohta.

Küsimuste nr 1, 2, 3, 4, 5, 7, 8, 10, 12 ja 13 esitajad ei olnud kohal.

Lukáš Parízek vastas ELi nõukogu nimel järgmistele küsimustele ja täiendavatele küsimustele.

| | Küsimus nr 17, mille esitas Cécile Kashetu Kyenge konflikti kohta Kesk-Aafrika Vabariigis. |
| --- | --- |

Küsimus nr 17, mille esitas Cécile Kashetu Kyenge konflikti kohta Kesk-Aafrika Vabariigis.

| | Küsimus nr 20, mille esitas David Martin (teda asendas Maria Arena) Kongo Demokraatliku Vabariigi poliitilise olukorra kohta. |
| --- | --- |

Küsimus nr 20, mille esitas David Martin (teda asendas Maria Arena) Kongo Demokraatliku Vabariigi poliitilise olukorra kohta.

| | Küsimus nr 24, mille esitas Maria Lidia Senra Rodríguez liikmesriikide osaluse kohta korporatsioonide ja inimõiguste küsimustes õiguslikult siduva lepingu ning rahvusvahelise ettevõtete kriminaalkohtu loomises. |
| --- | --- |

Küsimus nr 24, mille esitas Maria Lidia Senra Rodríguez liikmesriikide osaluse kohta korporatsioonide ja inimõiguste küsimustes õiguslikult siduva lepingu ning rahvusvahelise ettevõtete kriminaalkohtu loomises.

| | Küsimus nr 25, mille esitas Teresa Jiménez-Becerril Barrio lapstööjõu kasutamise kohta Beninis. |
| --- | --- |

Küsimus nr 25, mille esitas Teresa Jiménez-Becerril Barrio lapstööjõu kasutamise kohta Beninis.

| | Küsimus nr 29, mille esitas Julie Ward toiduga kindlustatuse ja toitumise kohta, eraldi viitega naistele ja tüdrukutele. |
| --- | --- |

Küsimus nr 29, mille esitas Julie Ward toiduga kindlustatuse ja toitumise kohta, eraldi viitega naistele ja tüdrukutele.

| | Küsimus nr 31, mille esitas Inama Nkenguzamateka (Burundi) AKV ja ELi vahelise ebavõrdse partnerluse kohta. |
| --- | --- |

Küsimus nr 31, mille esitas Inama Nkenguzamateka (Burundi) AKV ja ELi vahelise ebavõrdse partnerluse kohta.

Küsimuse nr 19 esitajal ei olnud lisaküsimusi.

Küsimuste nr 15, 16, 18, 21, 22, 23, 26, 27, 28 ja 30 esitajad ei olnud kohal.

4.   Arutelu nõukogu osavõtul – eelneva registreerimiseta sõnavõtud

Sõnavõtjad: Anneli Jäätteenmäki, Anna Záborská, Davy Yama (Kesk-Aafrika Vabariik), Babiker Mohamed Toum (Sudaan), Arne Lietz, Julie Ward, Catherine Bearder, Magnus Kofi Amoatey (Ghana), Joachim Zeller, Bodil Valero, Mariya Gabriel ja Cécile Kashetu Kyenge.

Küsimused hõlmasid avarat teemaderingi, sealhulgas ELi liikmesriikide kohustusi seoses poliitikavaldkondade arengusidususe ja ametliku arenguabiga, ELi koostööd Sudaani ja Kesk-Aafrika Vabariigiga, ELi looduslike liikidega kaubitsemise vastu võitlemise kava, ELi arengu rahastamise killustatust ja seadusliku sisserändega seotud algatusi.

ISTUNGIT JUHATAS: Louis MICHEL

kaaspresident

Poliitikakomitee

Kaasraportöörid: Ignazio Corrao ja Tulia Ackson (Tansaania)

Tulia Ackson (Tansaania) tutvustas raportit ja tõi välja AKV seisukoha selles küsimuses.

Sõnavõtjad: Pally Iriase (Nigeeria), Joachim Zeller, Cécile Kashetu Kyenge, Mohamed Youssouf Goumaneh (Djibouti), Anneli Jäätteenmäki, Tesfaye Daba Wakjira (Etioopia), Uladi Mussa (Malawi), Bodil Valero, Ahamada Soukouna (Mali), Mohamed El Mokhtar Zamel (Mauritaania), Louis Aliot, Amadou Dioffo (Niger), Amos Fish Mahlalela (Lõuna-Aafrika Vabariik), Mariya Gabriel, Louis H. Straker (Saint Vincent ja Grenadiinid), Juan Fernando López Aguilar, Jacob Oulanyah (Uganda), Tadeusz Zwiefka, Ibrahim Rassin Bundu (Sierra Leone), Carlos Zorrinho, Dariusz Rosati, Derek Vaughan ja Kristin de Peyron (Euroopa välisteenistus).

Liikmed olid nõus, et põhiseadused on rahva tahte väljendus ning seetõttu tuleb neid järgida, kuid neid võib muuta, kui rahvas nii soovib, seda ka presidendi ametiaja piirangute küsimuses. Mitu liiget rõhutas siiski, et selliseid muudatusi peaks kohaldama tulevikus, kuid mitte praeguste presidentide suhtes. Mõned liikmed olid ametiaja piirangute poolt, kuid ükski liige ei vaidlustanud iga riigi õigust otsustada ise selliste piirangute poolt või vastu.

Tulia Ackson (Tansaania) tegi arutelust kokkuvõtte.

6.   Seminaride kokkuvõtvad aruanded – eelneva registreerimiseta sõnavõtud

Julie Ward tegi kokkuvõtliku aruande seminarist teemal „Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEde) toetamine töökohtade loomisel“, rõhutades, kui oluline on kaasata mikroettevõtjaid eelkõige AKV riikides ning seetõttu astuda välja mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate eest, kelle arvel on neli igast viiest maailmas loodud töökohast. Selleks, et aidata mikro-, väikestel ja keskmise suurusega ettevõtjatel investeeringuid ligi tõmmata, toodi seminaril välja mitu küsimust, millega tuleks tegeleda: bürokraatia vähendamine, piirkondliku integratsiooni süvendamine, koolituse ja suutlikkuse arendamise edendamine, digitaalse majanduse ja tehnoloogia tõhustamise ärakasutamine ning võitlus korruptsiooni ja infrastruktuuri nõrkuste vastu.

Sõnavõtja: kaaspresident Louis Michel

Bradly John Felix (Saint Lucia) esitas suulise aruande Keenia aiandussektorit käsitleva seminari kohta, rõhutades aiandussektori tähtsat rolli Keenia majanduse ja tööhõive jaoks. Sektori tooteid eksporditakse kogu maailmas ning see on kehtestanud kõrged sotsiaalsed ja keskkondlikud normid. Sektoril on erinevaid probleeme, näiteks välismaiste fütosanitaarstandarditega vastavusse viimise kulukus. Seminari kavasse kuulus Winchesteri lillekasvatuse külastamine.

(Istung katkestati kell 12.47 ja see jätkus kell 15.08.)

ISTUNGIT JUHATAS: Netty BALDEH

kaaspresident

Arvamuste vahetus ÜRO Keskkonnaprogrammi (UNEP) tegevdirektori asetäitja Ibrahim Thiawiga

ÜRO Keskkonnaprogrammi (UNEP) tegevdirektori asetäitja Ibrahim Thiaw rõhutas, et looduslik keskkond on inimelu aluseks Maal, samuti on see aluseks põllumajandusele, kalandusele ja, aina enam, energeetikale. Ta rõhutas ka seoseid ühelt poolt kliimamuutuste ja keskkonnaseisundi halvenemise ning teiselt poolt konfliktide, ebakindluse ja vaesuse vahel. Kuigi AKV riigid on kliimamuutuste mõju suhtes haavatavamate hulgas, võime seal leida ka võimalusi, eelkõige seoses taastuvenergia kasutamise ja ühistranspordi infrastruktuuriga. Selles osas peaksid AKV riigid püüdma rikaste riikide arenguetappe vahele jätta.

Sõnavõtjad: György Hölvényi, Jo Leinen, Catherine Bearder, Maria Lidia Senra Rodríguez, Tesfaye Daba (Etioopia), Michèle Rivasi, Emanuel Alberto Fernandes Barbosa (Cabo Verde), Cecilia Ogwal (Uganda), Nicolas Bay, Babiker Mohamed Toum (Sudaan), Esmond Edmund Forde (Trinidad ja Tobago), Julie Ward, Arne Lietz ja Domenico Rosa (komisjon).

Liikmed rõhutasid kliimamuutuste mõju arengumaadele, vajadust investeerida rohelisse majandusse, energia säästmist ning bioloogilise mitmekesisuse vähenemise peatamist, samuti toetust vähim arenenud riikidele süsinikdioksiidiheite vähendamisel nende tulevases arengus.

Majandusarengu-, finants- ja kaubanduskomitee

Kaasraportöörid: Theodor Dumitru Stolojan ja Michel Kamano (Guinea)

Michel Kamano (Guinea) ja Theodor Dumitru Stolojan esitasid raporti, milles toodi välja ebaseaduslike rahavoogude päritolu ja nende mõju arengumaade majandusele ja ühiskonnale. Liikmed olid suuresti nõus andmetega, mis käsitlevad ebaseaduslike rahavoogude, eelkõige maksupettuste, maksudest kõrvalehoidmise, siirdehindade kuritarvitamise ja organiseeritud kuritegevuse eri vormide ulatust ja päritolu.

Sõnavõtjad: Mara Thompson (Barbados), György Hölvényi, Pally Iriase (Nigeeria), Neena Gill, Louis Michel, Mohamed Y Goumaneh (Djibouti), Joyce Laboso (Keenia), Maria Lidia Senra Rodríguez, Michèle Rivasi, Amos Fish Mahlalela (Lõuna-Aafrika Vabariik), Andre Misiekaba (Suriname), Cecilia Ogwal (Uganda), Dariusz Rosati, Bogdan Brunon Wenta, Juan Fernando López Aguilar, Agustín Diaz de Mera ja Domenico Rosa (komisjon).

Mõned AKV liikmesriigid hoiatasid, et ei tohiks pärssida loodusvarade poolest vaeste riikide võimalusi säilitada finantsteenuste osutamine. Enamik kutsus siiski tungivalt üles tegema kooskõlastatud rahvusvahelisi jõupingutusi, et täita õiguslikud lüngad, tõhustada rahvusvahelist koostööd, suurendada oluliselt hargmaiste ettevõtjate majandusliku omandiõiguse, rahavoogude ja aruandluskohustuse läbipaistvust, ning hõlbustama ebaseaduslikult omandatud vara sissenõudmist. Samuti rõhutati AKV ja OECD riikide valitsuste ning erasektori ühiseid kohustusi.

Michel Kamano (Guinea) ja Theodor Dumitru Stolojan tegid arutelust kokkuvõtte.

ISTUNGIT JUHATAS: Mara THOMPSON (Barbados)

kaaspresidendi kohusetäitja

Põhiarutelu ÜRO Kaubandus- ja Arengukonverentsi (UNCTAD) peasekretäri Mukhisa Kituyiga

ÜRO Kaubandus- ja Arengukonverentsi (UNCTAD) peasekretär Mukhisa Kituyi rääkis oma ettekandes kaubandusest ja selle rollist kestliku arengu eesmärkide saavutamisel. Ta rõhutas, et kaubandus võib aidata kaasa inimeste vaesusest päästmisele, kui see kombineerida poliitikaga, mis soodustab investeeringuid, loob taristuid, aitab vähendada ebavõrdsust ja toetab eksporditurgude regulatiivsete nõuete täitmist.

Sõnavõtjad: Mmadi Hassani (Komoorid), Daniel Caspary, Carlos Zorrinho, David Campbell Bannerman, Veikko Nekundi (Namiibia), Maria Lidia Senra Rodríguez, Amos Fish Mahlalela (Lõuna-Aafrika Vabariik), Michèle Rivasi, Juliet Kinyamatama (Uganda), Michael Gahler, Sebastian C. Kopulande (Sambia), Ole Christensen, Bogdan Brunon Wenta, Arne Lietz, Dariusz Rosati, Joachim Schuster, Julie Ward ja Alessandro Tonoli (komisjon).

Mukhisa Kituyi vastas sõnavõtjate kommentaaridele ja küsimustele ning nõustus liikmetega, et kaubandus üksi ei ole vaesuse vähendamiseks piisav, et globaliseerumine vajab reegleid ning et vaja on turvavõrke. Ta kutsus oliikmeid üles võtma juhtrolli selliste poliitikate väljatöötamiseks, mis on kooskõlas kestliku arengu eesmärkidega, ning veenma inimesi mitte pöörama selga rahvusvahelisele koostööle, tegeledes samas globaliseerumise negatiivsete aspektidega. Mõned liikmed väljendasid vastupidiseid arvamusi globaalse kaubanduse kasulikkuse kohta ning võimaluste kohta, mida see on pakkunud vaestele ning AKV riikidele, nõustudes samas vajadusega investeerida infrastruktuuri ning parandada AKV riikide positsiooni väärtusahelas. Mitu liiget märkis ka, et globaalne kaubandussüsteem ei ole täielikult kohandatud globaliseerunud majandustega, ning mõned kritiseerisid, et rahvusvahelised kaubanduseeskirjad ei ole arengumaade parimates huvides.

(Istung lõppes kell 19.19)

Netty BALDEH

Louis MICHEL

kaaspresidendid

Patrick I. GOMES ja

Ciril STOKELJ (asetäitjad)

kaaspeasekretärid

---

| 30.5.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 170/9 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 170/9

---

ÜHELT POOLT AAFRIKA, KARIIBI MERE JA VAIKSE OOKEANI PIIRKONNA RIIKIDE RÜHMA NING TEISELT POOLT EUROOPA LIIDU JA SELLE LIIKMESRIIKIDE VAHEL SÕLMITUD PARTNERLUSLEPINGU ALUSEL MOODUSTATUD PARLAMENTAARNE ÜHISASSAMBLEE

KOLMAPÄEVA, 21. DETSEMBRI 2016. AASTA ISTUNGI PROTOKOLL

(2017/C 170/03)

Sisukord

| 1. | Infrastruktuuri arendamise roll piirkondliku integratsiooni edendamisel | 10 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Esmaspäeva, 19. detsembri 2016. aasta pealelõunase istungjärgu protokolli kinnitamine | 10 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Kuidas toetada rändajate uuesti elama asumist oma kodumaale | 10 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Teisipäeva, 20. detsembri 2016. aasta hommikuse istungjärgu protokolli kinnitamine | 11 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Kiireloomuline küsimus nr 1: valimisjärgne olukord Gabonis | 11 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Kiireloomuline küsimus nr 2: orkaan Matthew tagajärjed Haitil | 11 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Teisipäeva, 20. detsembri 2016. aasta pealelõunase istungjärgu protokolli kinnitamine | 11 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Kolme alalise komitee esitatud raportites toodud resolutsiooni ettepanekute üle hääletamine | 11 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | Kiireloomuliste resolutsioonide ettepanekute hääletamine | 12 |
| --- | --- | --- |

9.

| 10. | Hääletus deklaratsiooni eelnõu üle | 13 |
| --- | --- | --- |

10.

| 11. | Muud küsimused | 13 |
| --- | --- | --- |

11.

| 12. | Parlamentaarse ühisassamblee 33. istungjärgu toimumise kuupäev ja koht | 13 |
| --- | --- | --- |

12.

| I LISA | PARLAMENTAARSE ÜHISASSAMBLEE LIIKMETE TÄHESTIKULINE NIMEKIRI | 14 |
| --- | --- | --- |

I LISA

| II LISA | 19.–21. DETSEMBRIL 2016 NAIROBIS (KEENIAS) TOIMUNUD ISTUNGJÄRGUL KOHAL OLNUTE NIMEKIRI | 18 |
| --- | --- | --- |

II LISA

| III LISA | VASTUVÕETUD DOKUMENDID | 21 |
| --- | --- | --- |

III LISA

| Resolutsioon ebaseaduslike rahavoogude mõju kohta arengu rahastamisele | 21 |
| --- | --- |

| Resolutsioon põllumajandusliku pereettevõtluse ja väikepõllumajandustootmise probleemide kohta AKV riikides AKV riigid | 26 |
| --- | --- |

| Resolutsioon orkaan Matthew tagajärgede kohta Haitis | 33 |
| --- | --- |

| Deklaratsioon AKV ja ELi Cotonou lepingu järgsete suhete parlamentaarse mõõtme kohta | 36 |
| --- | --- |

KOLMAPÄEVA, 21. DETSEMBRI 2016. AASTA ISTUNGI PROTOKOLl

(Istung algas kell 9.20)

ISTUNGIT JUHATAS: Michèle RIVASI

kaaspresidendi kohusetäitja

Peeti vaikuseminut Berliini terrorirünnaku ohvrite mälestuseks.

Arutelu Keenia välis- ja rahvusvahelise kaubanduse kabinetiministri Amina Mohamediga

Keenia välis- ja rahvusvahelise kaubanduse kabinetiminister Amina Mohamed märkis, et Aafrika piirkondlik integratsioon, kaasav kestlik areng ja majanduskasv ei saa muutuda reaalsuseks ilma piisava infrastruktuurita. Ta rõhutas, et hiljutine edasiminek piirkondliku teedeehituse valdkonnas polnud piisav, sest 75 % Aafrika teedevõrgust on endiselt katteta. Seepärast kutsus ta üles tegema suuri investeeringuid usaldusväärsetesse piirkondlikesse projektidesse, mis ühendavad kontinendi eri osi. Lisaks tuleks luua piirkondlikud elektrivõrgud ja mittetariifsed kaubandustõkked peaks kaotama. Ta kirjeldas keskse koridori loomist ja intermodaalse ühenduse arendamist Keeniast läbi Lõuna-Sudaani Kameruni ja Atlandi ookeanini ning rõhutas avaliku ja erasektori partnerluse ja tehniliste oskuste arendamise tähtsust. Eraldi kutsus ta üles võtma vastu ÜRO terrorismivastase konventsiooni, et terrorismiprobleemiga saaks tõhusamalt tegeleda.

Sõnavõtjad: Mmadi Hassani (Komoorid), Anna Záborská, Joyce Laboso (Keenia), Alpha Ousmane (Burkina Faso), Bodil Valero, Joachim Zeller, Louis H. Straker (Saint Vincent ja Grenadiinid), Bogdan Brunon Wenta, Tesfaye Daba (Etioopia), Michael Gahler, Domenico Rosa (komisjon) ja Stefano Dejak (ELi delegatsioon).

Liikmed rõhutasid, kui tähtis on arendada alternatiivseid energiaallikaid, nagu geotermiline energia, milleks Keenial on märkimisväärne potentsiaal, ning rõhutasid ühistranspordi parema arendamise tähtsust suuremates linnades.

Amina Mohamed vastas küsimustele ja tegi arutelust kokkuvõtte.

2.   Esmaspäeva, 19. detsembri 2016. aasta pealelõunase istungjärgu protokolli kinnitamine

Protokoll kinnitati.

Arutelu vandeadvokaadi ja inimõiguste advokaadi Georges-Henri Beauthier’ga

Vandeadvokaat ja inimõiguste advokaat Georges-Henri Beauthier märkis, et Euroopa ei ole rändeprobleemiga asjakohaselt ja ühetaoliselt tegelenud. Seetõttu rõhutati, kui tähtis on parandada kodumaale tagasipöördunute tingimusi nende päritoluriigis. Fondation pour l’égalité des chances en Afrique (Aafrika võrdsete võimaluste fond) toetab ja edendab põhilisi sotsiaal-, tervishoiu ja haridusasutusi, samuti taskukohasemat juurdepääsu mikrokrediidile, selliste sektorite kutseõpet, kus on vabasid töökohti, ning kultuurikeskuste loomist. Georges-Henri Beauthier kritiseeris ELi tagasisaatmisdirektiivi, mis ei järgi Genfi konventsiooni ning kaldub pakkuma pagulastele põhiteenuste osutamist allhanke korras läbi välisettevõtjate, keda ei saa kontrollida.

Sõnavõtjad: Alhaji Sillah (Gambia), Agustín Diaz de Mera, Alpha Ousmane (Burkina Faso), Ole Christensen, Musa Hussein Naib (Eritrea), Arne Gericke, Joyce Laboso (Keenia), Marielle de Sarnez, Tesfaye Daba (Etioopia), Maria Lidia Senra Rodriguez, Ahamada Soukouna (Mali), Bodil Valero, Amadou Dioffo (Niger), Louis Aliot, Wamai Jack Wamanga (Uganda),

ISTUNGIT JUHATAS: Cécile Kashetu KYENGE

kaaspresidendi kohusetäitja

Mariya Gabriel, Juan Fernando López Aguilar, Nathalie Griesbeck, Joachim Zeller, Mohamed Youssouf Goumaneh (Djibouti), Anna Záborská, Teresa Jiménez-Becerril Barrio,

ISTUNGIT JUHATAS: Michèle RIVASI

kaaspresidendi kohusetäitja

Cécile Kashetu Kyenge, Louis H. Straker (Saint Vincent ja Grenadiinid), Stefano Dejak (ELi delegatsioon) ja Domenico Rosa (komisjon).

Enamik liikmeid rõhutas, et on vaja tegelda rände algpõhjustega, kuid samuti luua ohutud ja seaduslikud Euroopa Liitu sisenemise võimalused ning rakendada viisalihtsustust, et vältida „surmaretki“ üle Vahemere. Samuti rõhutasid nad, et kontinendi vananevat elanikkonda arvesse võttes saab rände pikaajalisem mõju Euroopale olla vaid positiivne.

Georges-Henri Beauthier vastas küsimustele ja tegi arutelust kokkuvõtte.

4.   Teisipäeva, 20. detsembri 2016. aasta hommikuse istungjärgu protokolli kinnitamine

Protokoll kinnitati.

5.   Kiireloomuline küsimus nr 1: valimisjärgne olukord Gabonis

Sõnavõtjad: Christine de Peyron (Euroopa välisteenistus), Mariya Gabriel, Mmadi Hassani (Komoorid), Jo Leinen, Raphaël Mangouala (Gabon), Michèle Rivasi, Louis Aliot, Joachim Zeller ja Cécile Kashetu Kyenge.

Liikmed väljendasid lootust, et pärast 27. augusti 2016. aasta presidendivalimisi toimunud vägivallateod ja inimõiguste rikkumised enam ei kordu. Selleks kutsusid nad kõiki Gaboni poliitilisi sidusrühmi tungivalt üles osalema kaasavas riigisiseses dialoogis. Euroopa Parlamendi liikmed kritiseerisid eelkõige valimisi ümbritsevat läbipaistmatust, eriti seoses tulemuste tsentraliseerimise ja sertifitseerimisega. Nad mõistsid hukka ELi valimisvaatlusmissiooni vastu korraldatud laimukampaania ja kutsusid üles rakendama valimisvaatlusmissiooni koostatud aruandes esitatud soovitusi.

Liikmed väljendasid kahetsust, et vaatamata mõlema poole olulistele jõupingutustele ei saavutatud kokkulepet selleteemalise resolutsiooni ettepaneku kompromissteksti suhtes.

6.   Kiireloomuline küsimus nr 2: orkaan Matthew tagajärjed Haitil

Sõnavõtjad: Domenico Rosa (komisjon), Bogdan Brunon Wenta, Cécile Kashetu Kyenge, Rosa Estaras Ferragut, Agustín Diaz de Mera, Catherine Bearder, Maria Lidia Senra Rodriguez, Michèle Rivasi, Mohamed Youssouf Goumaneh (Djibouti), Charles Allicock (Guyana), Tadeusz Zwiefka ja Krzystof Hetman.

Haiti oli raskes olukorras juba enne orkaani: pärast surmavat maavärinat, mis nõudis üle 200 000 ohvri, tappis koolera vee 10 000 inimest.

Orkaan Matthew nõudis 546 elu. Komisjon eraldas kohe kokku 3,5 miljonit eurot ajutiste rajatiste jaoks. Lisaks on praeguseks algatatud 22 projekti koguväärtusega 28 miljonit eurot. Veel 30 miljonit eurot makstakse välja 2017. aasta esimeste kuude jooksul. Kõnealuste humanitaarprojektide rakendamise esirinnas olid riigi ametiasutused. Seetõttu ei tohi ühegi vabaühenduse katastroofile reageerimist rahastada väljaspool riiklikult juhitud raamistikku. Toodi välja vajadus tõhusama katastroofide ennetamise süsteemi järele. Kutsuti üles võtma kasutusele Copernicuse programmi kaardistussüsteemi.

(Istung katkestati kell 12.53 ja see jätkus kell 15.08.)

ISTUNGIT JUHATAS: Michèle RIVASI

kaaspresidendi kohusetäitja

7.   Teisipäeva, 20. detsembri 2016. aasta pealelõunase istungjärgu protokolli kinnitamine

Protokoll kinnitati.

8.   Kolme alalise komitee esitatud raportites toodud resolutsiooni ettepanekute üle hääletamine

Kaaspresident tuletas assambleele meelde hääletamise korda.

| — | Presidendi ametiaegadega seotud põhiseaduslikud piirangud (ACP-EU/102.051/16/fin)
  Poliitikakomitee
  Tulia Acksoni (Tansaania) ja Ignazio Corrao raport
  Vastuvõetud muudatusettepanekud: 8 ja 12
  Tagasilükatud muudatusettepanekud: 1, 2, 4, 5, 6, 7, 9, 10, 11, 13 ja 14
  Tagasivõetud muudatusettepanek: 3
  Muudatusettepanekute 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 13 ja 14 puhul palus PPE fraktsioon kodade kaupa hääletust.
  Muudatusettepaneku 1, millega sooviti viide 10 kustutada, võttis selle esitaja (Jacob Oulanyah (Uganda)) tagasi ja asendas taotlusega viite 10 üle osade kaupa hääletada. Mõlemad osad lükati hääletamisel tagasi.
  Muudatusettepaneku 8, millega sooviti põhjendus H kustutada, võttis selle esitaja (Jacob Oulanyah (Uganda)) tagasi ja asendas taotlusega põhjenduse H üle osade kaupa hääletada. Mõlemad osad võeti hääletamisel vastu.
  Lõpliku resolutsiooni puhul palus AKV koda kodade kaupa hääletust.
  Resolutsioon lükati tagasi. |
| --- | --- |

—

Presidendi ametiaegadega seotud põhiseaduslikud piirangud (ACP-EU/102.051/16/fin)

Poliitikakomitee

Tulia Acksoni (Tansaania) ja Ignazio Corrao raport

Vastuvõetud muudatusettepanekud: 8 ja 12

Tagasilükatud muudatusettepanekud: 1, 2, 4, 5, 6, 7, 9, 10, 11, 13 ja 14

Tagasivõetud muudatusettepanek: 3

Muudatusettepanekute 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 13 ja 14 puhul palus PPE fraktsioon kodade kaupa hääletust.

Muudatusettepaneku 1, millega sooviti viide 10 kustutada, võttis selle esitaja (Jacob Oulanyah (Uganda)) tagasi ja asendas taotlusega viite 10 üle osade kaupa hääletada. Mõlemad osad lükati hääletamisel tagasi.

Muudatusettepaneku 8, millega sooviti põhjendus H kustutada, võttis selle esitaja (Jacob Oulanyah (Uganda)) tagasi ja asendas taotlusega põhjenduse H üle osade kaupa hääletada. Mõlemad osad võeti hääletamisel vastu.

Lõpliku resolutsiooni puhul palus AKV koda kodade kaupa hääletust.

Resolutsioon lükati tagasi.

| — | Ebaseaduslike rahavoogude mõju arengu rahastamisele (ACP-EU/102.060/16/fin)
  Majandusarengu-, finants- ja kaubanduskomitee
  Michel Kamano (Guinea) ja Theodor Dumitru Stolojani raport
  Vastuvõetud muudatusettepanekud: 1 ja 2
  Muudatusettepaneku 1 puhul palus PPE fraktsioon kodade kaupa hääletust. Muudatusettepanek võeti vastu.
  Lõike 4 puhul palus PPE fraktsioon osade ja kodade kaupa hääletust. Lõige 4 võeti vastu.
  Lõike 6 puhul palusid S&D ja PPE fraktsioon kodade kaupa hääletust ning S&D fraktsioon palus osade kaupa hääletust. Osade kaupa hääletamisel võeti teine osa vastu.
  Selliselt muudetud resolutsioon võeti ühehäälselt vastu, kaks osalejat jäi erapooletuks. |
| --- | --- |

—

Ebaseaduslike rahavoogude mõju arengu rahastamisele (ACP-EU/102.060/16/fin)

Majandusarengu-, finants- ja kaubanduskomitee

Michel Kamano (Guinea) ja Theodor Dumitru Stolojani raport

Vastuvõetud muudatusettepanekud: 1 ja 2

Muudatusettepaneku 1 puhul palus PPE fraktsioon kodade kaupa hääletust. Muudatusettepanek võeti vastu.

Lõike 4 puhul palus PPE fraktsioon osade ja kodade kaupa hääletust. Lõige 4 võeti vastu.

Lõike 6 puhul palusid S&D ja PPE fraktsioon kodade kaupa hääletust ning S&D fraktsioon palus osade kaupa hääletust. Osade kaupa hääletamisel võeti teine osa vastu.

Selliselt muudetud resolutsioon võeti ühehäälselt vastu, kaks osalejat jäi erapooletuks.

| — | Põllumajandusliku pereettevõtluse ja väikepõllumajandustootmise probleemid AKV riikides (ACP-EU/102.064/16/fin)
  Sotsiaal- ja keskkonnakomitee
  Uladi Mussa (Malawi) ja Maria Heubuchi raport
  Vastuvõetud muudatusettepanek: 1
  Tagasilükatud muudatusettepanekud: 3, 4 ja 5
  Kehtetuks muutunud muudatusettepanek: 2
  Muudatusettepanekute 3, 4 ja 5 puhul palus PPE fraktsioon kodade kaupa hääletust. Muudatusettepanekud lükati tagasi.
  Lõike 2 puhul palus PPE fraktsioon eraldi kodade kaupa hääletust ning S&D fraktsioon palus osade kaupa hääletust. Lõige 2 lükati tagasi.
  Lõike 27 puhul palus PPE fraktsioon osade kaupa hääletust. Lõige 27 võeti vastu.
  Lõike 32 puhul palus PPE fraktsioon eraldi kodade kaupa hääletust ning S&D fraktsioon palus osade kaupa hääletust. Lõige 32 lükati tagasi.
  Muudetud resolutsioon võeti ühehäälselt vastu, üks osaleja jäi erapooletuks. |
| --- | --- |

—

Põllumajandusliku pereettevõtluse ja väikepõllumajandustootmise probleemid AKV riikides (ACP-EU/102.064/16/fin)

Sotsiaal- ja keskkonnakomitee

Uladi Mussa (Malawi) ja Maria Heubuchi raport

Vastuvõetud muudatusettepanek: 1

Tagasilükatud muudatusettepanekud: 3, 4 ja 5

Kehtetuks muutunud muudatusettepanek: 2

Muudatusettepanekute 3, 4 ja 5 puhul palus PPE fraktsioon kodade kaupa hääletust. Muudatusettepanekud lükati tagasi.

Lõike 2 puhul palus PPE fraktsioon eraldi kodade kaupa hääletust ning S&D fraktsioon palus osade kaupa hääletust. Lõige 2 lükati tagasi.

Lõike 27 puhul palus PPE fraktsioon osade kaupa hääletust. Lõige 27 võeti vastu.

Lõike 32 puhul palus PPE fraktsioon eraldi kodade kaupa hääletust ning S&D fraktsioon palus osade kaupa hääletust. Lõige 32 lükati tagasi.

Muudetud resolutsioon võeti ühehäälselt vastu, üks osaleja jäi erapooletuks.

9.   Kiireloomuliste resolutsioonide ettepanekute hääletamine

Fitz A. Jackson (Jamaica) tegi ettepaneku, et valimisjärgset olukorda Gabonis käsitleva kiireloomulise resolutsiooni ettepaneku hääletamine lükataks edasi parlamentaarse ühisassamblee 33. istungjärguni 2017. aasta juunis.

Michael Gahler ja Jo Leinen soovitasid korraldada hääletamise.

Kaaspresident tuletas liikmetele meelde hääletusmeetoditega seotud taotluste esitamise tähtaega ning assamblee asus hääletama.

| — | Valimisjärgne olukord Gabonis (ACP-UE/102.185/16/)
  Hääletusele pandi PPE, S&D, ECR, ALDE ja roheliste fraktsiooni esitatud resolutsiooni kompromissettepanek ja Raphäel Mangouala (Gabon) esitatud resolutsioon.
  PPE, S&D, ECR, ALDE ja roheliste fraktsiooni esitatud resolutsiooni kompromissettepaneku puhul nõudsid viis liiget salajast hääletust. Viis liiget nõudsid ka kodade kaupa hääletust.
  Neena Gill, Anna Zaborska, Fitz A. Jackson (Jamaica) ja Hermann Razafindravelo (Madagaskar) valiti loosiga salajase hääletuse häältelugejateks.
  Resolutsioon lükati tagasi.
  Raphäel Mangouala (Gabon) esitatud resolutsiooni puhul nõudsid viis liiget kodade kaupa hääletust.
  Resolutsioon lükati tagasi. |
| --- | --- |

—

Valimisjärgne olukord Gabonis (ACP-UE/102.185/16/)

Hääletusele pandi PPE, S&D, ECR, ALDE ja roheliste fraktsiooni esitatud resolutsiooni kompromissettepanek ja Raphäel Mangouala (Gabon) esitatud resolutsioon.

PPE, S&D, ECR, ALDE ja roheliste fraktsiooni esitatud resolutsiooni kompromissettepaneku puhul nõudsid viis liiget salajast hääletust. Viis liiget nõudsid ka kodade kaupa hääletust.

Neena Gill, Anna Zaborska, Fitz A. Jackson (Jamaica) ja Hermann Razafindravelo (Madagaskar) valiti loosiga salajase hääletuse häältelugejateks.

Resolutsioon lükati tagasi.

Raphäel Mangouala (Gabon) esitatud resolutsiooni puhul nõudsid viis liiget kodade kaupa hääletust.

Resolutsioon lükati tagasi.

| — | Orkaan Matthew tagajärjed Haitil (ACP-EU/102.184/16/fin)
  Muudatusettepanekuid ei esitatud.
  Resolutsioon võeti ühehäälselt vastu. |
| --- | --- |

—

Orkaan Matthew tagajärjed Haitil (ACP-EU/102.184/16/fin)

Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Resolutsioon võeti ühehäälselt vastu.

10.   Hääletus deklaratsiooni eelnõu üle

Deklaratsioon võeti ühehäälselt vastu, kaks osalejat jäi erapooletuks.

11.   Muud küsimused

| — | Naisi ja noori käsitlevate teemade integreerimine AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee töösse
  Sõnavõtjad: Julie Ward, Catherine Bearder, Cécile Kashetu Kyenge, Mohamed Youssouf Goumaneh (Djibouti), Maria Arena, Cecilia Ogwal (Uganda), Netty Baldeh, Michael Gahler, Arne Gericke ja Michèle Rivasi.
  Sõnavõtjad kiitsid samaaegselt naistefoorumi ja noortekonverentsi toimumist parlamentaarse ühisassamblee raames ning kutsusid üles pöörama assamblee töös rohkem tähelepanu naisi ja noori käsitlevatele teemadele. Korraldada võiks AKV-ELi noortekonverentsi.
  Kaaspresidendid lubasid esitada selle taotluse juhatusele. |
| --- | --- |

—

Naisi ja noori käsitlevate teemade integreerimine AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee töösse

Sõnavõtjad: Julie Ward, Catherine Bearder, Cécile Kashetu Kyenge, Mohamed Youssouf Goumaneh (Djibouti), Maria Arena, Cecilia Ogwal (Uganda), Netty Baldeh, Michael Gahler, Arne Gericke ja Michèle Rivasi.

Sõnavõtjad kiitsid samaaegselt naistefoorumi ja noortekonverentsi toimumist parlamentaarse ühisassamblee raames ning kutsusid üles pöörama assamblee töös rohkem tähelepanu naisi ja noori käsitlevatele teemadele. Korraldada võiks AKV-ELi noortekonverentsi.

Kaaspresidendid lubasid esitada selle taotluse juhatusele.

| — | Kaaspresidentide ühisavaldus olukorra kohta Kongo Demokraatlikus Vabariigis
  Sõnavõtjad: Michèle Rivasi, Netty Baldeh, Veikko Nekundi (Namiibia), Daniel K. Shumba (Zimbabwe), Michael Gahler, Sebastian C. Kopulande (Sambia), Maria Arena ja Alpha Ousmane (Burkina Faso).
  Kaaspresidendid teatasid oma kavatsusest koostada kooskõlas kodukorra artikliga 14 kaaspresidentide ühisavaldus olukorra kohta Kongo Demokraatlikus Vabariigis, milles kutsutakse üles lõpetama riigis vägivallateod ja austama Kongo põhiseadust. |
| --- | --- |

—

Kaaspresidentide ühisavaldus olukorra kohta Kongo Demokraatlikus Vabariigis

Sõnavõtjad: Michèle Rivasi, Netty Baldeh, Veikko Nekundi (Namiibia), Daniel K. Shumba (Zimbabwe), Michael Gahler, Sebastian C. Kopulande (Sambia), Maria Arena ja Alpha Ousmane (Burkina Faso).

Kaaspresidendid teatasid oma kavatsusest koostada kooskõlas kodukorra artikliga 14 kaaspresidentide ühisavaldus olukorra kohta Kongo Demokraatlikus Vabariigis, milles kutsutakse üles lõpetama riigis vägivallateod ja austama Kongo põhiseadust.

12.   Parlamentaarse ühisassamblee 33. istungjärgu toimumise kuupäev ja koht

Parlamentaarse ühisassamblee 33. istungjärk toimub San Ġiljanis (Malta) 19.–21. juunini 2017.

Kaaspresident tänas Keenia ametiasutusi istungjärgu tõhusa korraldamise eest ning liikmeid ja kaassekretariaati nende panuse eest.

(Istung lõppes kell 17.00)

Netty BALDEH

Cécile Kashetu KYENGE (kohusetäitja)

kaaspresidendid

Leonard-Emile OGNIMBA (kohusetäitja)

Ciril STOKELJ (kohusetäitja)

kaaspeasekretärid

---

I LISA

PARLAMENTAARSE ÜHISASSAMBLEE LIIKMETE TÄHESTIKULINE NIMEKIRI

| AKV riikide esindajad | Euroopa Parlamendi esindajad |
| --- | --- |
| BALDEH (GAMBIA), kaaspresident | MICHEL, kaaspresident |
| ANGOLA
  ANTIGUA JA BARBUDA
  BAHAMA
  BARBADOS (asepresident)
  BELIZE
  BENIN
  BOTSWANA
  BURKINA FASO
  BURUNDI
  KAMERUN
  CABO VERDE
  KESK-AAFRIKA VABARIIK
  TŠAAD (asepresident)
  KOMOORID
  KONGO (Demokraatlik Vabariik) (asepresident)
  KONGO (Vabariik)
  COOKI SAARED
  CÔTE D’IVOIRE
  DJIBOUTI
  DOMINICA
  DOMINIKAANI VABARIIK
  EKVATORIAAL-GUINEA (*1)

  ERITREA (asepresident)
  ETIOOPIA
  FIJI (asepresident)
  GABON
  GAMBIA
  GHANA
  GRENADA
  GUINEA
  GUINEA-BISSAU
  GUYANA
  HAITI
  KEENIA
  KIRIBATI
  LESOTHO
  LIBEERIA
  MADAGASKAR
  MALAWI
  MALI
  MARSHALLI SAARTE VABARIIK
  MAURITAANIA
  MAURITIUS
  MIKRONEESIA (Liiduriigid)
  MOSAMBIIK (asepresident)
  NAMIIBIA (asepresident)
  NAURU
  NIGER
  NIGEERIA
  NIUE
  BELAU
  PAAPUA UUS-GUINEA
  RWANDA
  SAINT KITTS JA NEVIS
  SAINT LUCIA
  SAINT VINCENT JA GRENADIINID
  SAMOA (asepresident)
  SÃO TOMÉ JA PRÍNCIPE
  SENEGAL
  SEIŠELLID
  SIERRA LEONE (asepresident)
  SAALOMONI SAARED
  SOMAALIA (asepresident)
  LÕUNA-AAFRIKA VABARIIK
  SUDAAN (*1)

  SURINAME (asepresident)
  SVAASIMAA
  TANSAANIA
  TIMOR-LESTE
  TOGO (asepresident)
  TONGA
  TRINIDAD JA TOBAGO
  TUVALU
  UGANDA
  VANUATU
  SAMBIA
  ZIMBABWE | ADINOLFI
  AGEA
  ALIOT
  ARENA
  BAY
  BEARDER
  CAMPBELL BANNERMAN
  CASA
  CHAUPRADE
  CHRISTENSEN
  CIOCCA
  CORRAO
  CZESAK (asepresident)
  DANCE
  DELAHAYE
  DE SARNEZ
  ENGSTRÖM
  ESTARÀS FERRAGUT
  FERRARA
  FERREIRA (asepresident)
  FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ
  FLORENZ
  GABRIEL
  GÁL
  GARDIAZABAL RUBIAL
  GERICKE
  GERINGER DE OEDENBERG
  GIUFFRIDA
  GOERENS
  GRIESBECK
  GUERRERO SALOM
  HANNAN (asepresident)
  HERRANZ GARCÍA
  HETMAN
  HEUBUCH
  KARSKI
  KYENGE (asepresident)
  LÓPEZ AGUILAR (asepresident)
  LÖSING
  MCAVAN
  MANSCOUR (asepresident)
  MARUSIK
  MIZZI
  MUSELIER (asepresident)
  MUSSOLINI
  NART (asepresident)
  NEGRESCU
  NEUSER
  NOICHL
  OMARJEE
  PAPADIMOULIS
  PEDICINI (asepresident)
  POGLIESE
  POREBA
  PREUSS
  PUNSET
  RIVASI (asepresident)
  ROLIN
  ROSATI
  RUAS (asepresident)
  SALVINI
  SARGENTINI
  SCHREIJER-PIERIK
  SENRA RODRÍGUEZ
  STOLOJAN
  THOMAS
  VAIDERE
  VALERO
  WENTA
  WERNER
  WIELAND
  WIŚNIEWSKA (asepresident)
  ZÁBORSKÁ
  ZELLER
  ZORRINHO
  ZOVKO
  ZWIEFKA |

AKV riikide esindajad

Euroopa Parlamendi esindajad

BALDEH (GAMBIA), kaaspresident

MICHEL, kaaspresident

ANGOLA

ANTIGUA JA BARBUDA

BAHAMA

BARBADOS (asepresident)

BELIZE

BENIN

BOTSWANA

BURKINA FASO

BURUNDI

KAMERUN

CABO VERDE

KESK-AAFRIKA VABARIIK

TŠAAD (asepresident)

KOMOORID

KONGO (Demokraatlik Vabariik) (asepresident)

KONGO (Vabariik)

COOKI SAARED

CÔTE D’IVOIRE

DJIBOUTI

DOMINICA

DOMINIKAANI VABARIIK

EKVATORIAAL-GUINEA (*1)

ERITREA (asepresident)

ETIOOPIA

FIJI (asepresident)

GABON

GAMBIA

GHANA

GRENADA

GUINEA

GUINEA-BISSAU

GUYANA

HAITI

KEENIA

KIRIBATI

LESOTHO

LIBEERIA

MADAGASKAR

MALAWI

MALI

MARSHALLI SAARTE VABARIIK

MAURITAANIA

MAURITIUS

MIKRONEESIA (Liiduriigid)

MOSAMBIIK (asepresident)

NAMIIBIA (asepresident)

NAURU

NIGER

NIGEERIA

NIUE

BELAU

PAAPUA UUS-GUINEA

RWANDA

SAINT KITTS JA NEVIS

SAINT LUCIA

SAINT VINCENT JA GRENADIINID

SAMOA (asepresident)

SÃO TOMÉ JA PRÍNCIPE

SENEGAL

SEIŠELLID

SIERRA LEONE (asepresident)

SAALOMONI SAARED

SOMAALIA (asepresident)

LÕUNA-AAFRIKA VABARIIK

SUDAAN (*1)

SURINAME (asepresident)

SVAASIMAA

TANSAANIA

TIMOR-LESTE

TOGO (asepresident)

TONGA

TRINIDAD JA TOBAGO

TUVALU

UGANDA

VANUATU

SAMBIA

ZIMBABWE

ADINOLFI

AGEA

ALIOT

ARENA

BAY

BEARDER

CAMPBELL BANNERMAN

CASA

CHAUPRADE

CHRISTENSEN

CIOCCA

CORRAO

CZESAK (asepresident)

DANCE

DELAHAYE

DE SARNEZ

ENGSTRÖM

ESTARÀS FERRAGUT

FERRARA

FERREIRA (asepresident)

FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ

FLORENZ

GABRIEL

GÁL

GARDIAZABAL RUBIAL

GERICKE

GERINGER DE OEDENBERG

GIUFFRIDA

GOERENS

GRIESBECK

GUERRERO SALOM

HANNAN (asepresident)

HERRANZ GARCÍA

HETMAN

HEUBUCH

KARSKI

KYENGE (asepresident)

LÓPEZ AGUILAR (asepresident)

LÖSING

MCAVAN

MANSCOUR (asepresident)

MARUSIK

MIZZI

MUSELIER (asepresident)

MUSSOLINI

NART (asepresident)

NEGRESCU

NEUSER

NOICHL

OMARJEE

PAPADIMOULIS

PEDICINI (asepresident)

POGLIESE

POREBA

PREUSS

PUNSET

RIVASI (asepresident)

ROLIN

ROSATI

RUAS (asepresident)

SALVINI

SARGENTINI

SCHREIJER-PIERIK

SENRA RODRÍGUEZ

STOLOJAN

THOMAS

VAIDERE

VALERO

WENTA

WERNER

WIELAND

WIŚNIEWSKA (asepresident)

ZÁBORSKÁ

ZELLER

ZORRINHO

ZOVKO

ZWIEFKA

POLIITIKAKOMITEE

| AKV riikide liikmed | Euroopa Parlamendi liikmed |
| --- | --- |
| CÔTE D’IVOIRE
  KOUA (KONGO VABARIIK), aseesimees
  SUDHAKAR (FIDŽI), aseesimees | GOERENS, kaasesimees
  ZELLER, aseesimees
  GUERRERO SALOM, aseesimees |
| ANGOLA
  GBIAN (BENIN)
  MANGOLE (BOTSWANA)
  OUSMANE (BURKINA FASO)
  TCHATCHOUANG (KAMERUN)
  YAMA (KESK-AAFRIKA VABARIIK)
  GOUMANEH (DJIBOUTI)
  DABA (ETIOOPIA)
  GUYANA
  CYPRIEN (HAITI)
  JACKSON (JAMAICA)
  KIRIBATI
  DUNAH (LIBEERIA)
  MALI
  MARSHALLI SAARED
  NAURU
  SAINT VINCENT JA GRENADIINID
  TOUM (SUDAAN) (*2)

  ACKSON (TANSAANIA)
  TIMOR LESTE
  TOGO
  OULANYAH (UGANDA)
  SHUMBA (ZIMBABWE) | ADINOLFI
  CASA
  CHAUPRADE
  CORRAO
  CZESAK
  DANCE
  ENGSTRÖM
  GABRIEL
  GAHLER
  GAL
  KARSKI
  KYENGE
  LÖSING
  LÓPEZ AGUILAR
  MICHEL
  POGLIESE
  POREBA
  PREUSS
  RUAS
  VALERO
  WERNER
  WIELAND
  ZORRINHO
  ZWIEFKA |

AKV riikide liikmed

Euroopa Parlamendi liikmed

CÔTE D’IVOIRE

KOUA (KONGO VABARIIK), aseesimees

SUDHAKAR (FIDŽI), aseesimees

GOERENS, kaasesimees

ZELLER, aseesimees

GUERRERO SALOM, aseesimees

ANGOLA

GBIAN (BENIN)

MANGOLE (BOTSWANA)

OUSMANE (BURKINA FASO)

TCHATCHOUANG (KAMERUN)

YAMA (KESK-AAFRIKA VABARIIK)

GOUMANEH (DJIBOUTI)

DABA (ETIOOPIA)

GUYANA

CYPRIEN (HAITI)

JACKSON (JAMAICA)

KIRIBATI

DUNAH (LIBEERIA)

MALI

MARSHALLI SAARED

NAURU

SAINT VINCENT JA GRENADIINID

TOUM (SUDAAN) (*2)

ACKSON (TANSAANIA)

TIMOR LESTE

TOGO

OULANYAH (UGANDA)

SHUMBA (ZIMBABWE)

ADINOLFI

CASA

CHAUPRADE

CORRAO

CZESAK

DANCE

ENGSTRÖM

GABRIEL

GAHLER

GAL

KARSKI

KYENGE

LÖSING

LÓPEZ AGUILAR

MICHEL

POGLIESE

POREBA

PREUSS

RUAS

VALERO

WERNER

WIELAND

ZORRINHO

ZWIEFKA

MAJANDUSARENGU-, FINANTS- JA KAUBANDUSKOMITEE

| AKV riikide liikmed | Euroopa Parlamendi liikmed |
| --- | --- |
| LABOSO (KEENIA, kaasesimees) | FERRARA, kaasesimees
  ESTARÀS FERRAGUT, aseesimees
  MANSCOUR, aseesimees |
| THOMPSON (BARBADOS)
  RWASA (BURUNDI)
  CABO VERDE
  OUMOURI (KOMOORID)
  EKVATORIAAL-GUINEA (*3)

  KAMANO (GUINEA)
  GUINEA-BISSAU
  SEKATLE (LESOTHO)
  JHUGROO (MAURITIUS)
  VAQUINA (MOSAMBIIK)
  NIGEERIA
  NIUE
  KOIM (PAAPUA UUS-GUINEA)
  MENGA (KONGO VABARIIK)
  RUGEMA (RWANDA)
  FELIX (SAINT LUCIA)
  RAINHO (SÃO TOMÉ JA PRÍNCIPE)
  SALL (SENEGAL)
  SAALOMONI SAARED
  FISH MAHLALELA (LÕUNA-AAFRIKA VABARIIK)
  ST. SAINT KITTS JA NEVIS
  MISIEKABA (SURINAME)
  TONGA
  FORDE (TRINIDAD JA TOBAGO)
  KOPULANDE (SAMBIA) | ARENA
  BAY
  CAMPBELL BANNERMAN
  DE SARNEZ
  DELAHAYE
  FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ
  FLORENZ
  GRIESBECK
  HANNAN
  MIZZI
  MUSELIER
  NEGRESCU
  OMARJEE
  PAPADIMOULIS
  PEDICINI
  PUNSET
  ROSATI
  SALVINI
  SARGENTINI
  SCHREIJER-PIERIK
  STOLOJAN
  THOMAS
  WENTA |

AKV riikide liikmed

Euroopa Parlamendi liikmed

LABOSO (KEENIA, kaasesimees)

FERRARA, kaasesimees

ESTARÀS FERRAGUT, aseesimees

MANSCOUR, aseesimees

THOMPSON (BARBADOS)

RWASA (BURUNDI)

CABO VERDE

OUMOURI (KOMOORID)

EKVATORIAAL-GUINEA (*3)

KAMANO (GUINEA)

GUINEA-BISSAU

SEKATLE (LESOTHO)

JHUGROO (MAURITIUS)

VAQUINA (MOSAMBIIK)

NIGEERIA

NIUE

KOIM (PAAPUA UUS-GUINEA)

MENGA (KONGO VABARIIK)

RUGEMA (RWANDA)

FELIX (SAINT LUCIA)

RAINHO (SÃO TOMÉ JA PRÍNCIPE)

SALL (SENEGAL)

SAALOMONI SAARED

FISH MAHLALELA (LÕUNA-AAFRIKA VABARIIK)

ST. SAINT KITTS JA NEVIS

MISIEKABA (SURINAME)

TONGA

FORDE (TRINIDAD JA TOBAGO)

KOPULANDE (SAMBIA)

ARENA

BAY

CAMPBELL BANNERMAN

DE SARNEZ

DELAHAYE

FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ

FLORENZ

GRIESBECK

HANNAN

MIZZI

MUSELIER

NEGRESCU

OMARJEE

PAPADIMOULIS

PEDICINI

PUNSET

ROSATI

SALVINI

SARGENTINI

SCHREIJER-PIERIK

STOLOJAN

THOMAS

WENTA

SOTSIAAL- JA KESKKONNAKOMITEE

| AKV riikide liikmed | Euroopa Parlamendi liikmed |
| --- | --- |
| GIDLOW (SAMOA, kaasesimehe asendaja) | RIVASI, kaasesimees
  AGEA, aseesimees
  MUSSOLINI, aseesimees |
| ANTIGUA JA BARBUDA
  BAHAMA
  PEYREFITTE (BELIZE)
  TŠAAD
  JOANE (COOKI SAARED)
  DOMINICA
  DOMINIKAANI VABARIIK
  NAIB (ERITREA)
  GABON
  SILLAH (GAMBIA)
  AMOATEY (GHANA)
  GRENADA
  RAZAFINDRAVELO (MADAGASKAR)
  MUSSA (MALAWI)
  ZAMEL (MAURITAANIA)
  MIKRONEESIA (LIIDURIIGID)
  NAMUTENYA CALEY (NAMIIBIA)
  DIOFFO (NIGER)
  BELAU
  SEIŠELLID
  LEWALLY (SIERRA LEONE)
  SOMAALIA
  DLAMINI (SVAASIMAA)
  TAUSI (TUVALU) | ALIOT
  BEARDER
  CHRISTENSEN
  CIOCCA
  FERREIRA
  GARDIAZÁBAL RUBIAL
  GERICKE
  GERINGER DE OEDENBERG
  GIUFFRIDA
  HERRANZ GARCÍA
  HETMAN
  HEUBUCH
  MARUSIK
  MCAVAN
  NART
  NEUSER
  NOICHL
  ROLIN
  SENRA RODRÍGUEZ
  VAIDERE
  WIŚNIEWSKA
  ZÁBORSKÁ |

AKV riikide liikmed

Euroopa Parlamendi liikmed

GIDLOW (SAMOA, kaasesimehe asendaja)

RIVASI, kaasesimees

AGEA, aseesimees

MUSSOLINI, aseesimees

ANTIGUA JA BARBUDA

BAHAMA

PEYREFITTE (BELIZE)

TŠAAD

JOANE (COOKI SAARED)

DOMINICA

DOMINIKAANI VABARIIK

NAIB (ERITREA)

GABON

SILLAH (GAMBIA)

AMOATEY (GHANA)

GRENADA

RAZAFINDRAVELO (MADAGASKAR)

MUSSA (MALAWI)

ZAMEL (MAURITAANIA)

MIKRONEESIA (LIIDURIIGID)

NAMUTENYA CALEY (NAMIIBIA)

DIOFFO (NIGER)

BELAU

SEIŠELLID

LEWALLY (SIERRA LEONE)

SOMAALIA

DLAMINI (SVAASIMAA)

TAUSI (TUVALU)

ALIOT

BEARDER

CHRISTENSEN

CIOCCA

FERREIRA

GARDIAZÁBAL RUBIAL

GERICKE

GERINGER DE OEDENBERG

GIUFFRIDA

HERRANZ GARCÍA

HETMAN

HEUBUCH

MARUSIK

MCAVAN

NART

NEUSER

NOICHL

ROLIN

SENRA RODRÍGUEZ

VAIDERE

WIŚNIEWSKA

ZÁBORSKÁ

---

(*1)  Vaatlejana.

(*2)  Vaatlejana.

(*3)  Vaatlejana.

---

II LISA

19.–21. DETSEMBRINI 2016 NAIROBIS (KEENIAS) TOIMUNUD ISTUNGJÄRGUL KOHAL OLNUTE NIMEKIRI

| BALDEH (GAMBIA), kaaspresident | MICHEL, kaaspresident |
| --- | --- |
| XIRIMBIMBI (ANGOLA)
  MARA (BARBADOS)
  PEYREFITTE (BELIZE)
  GBIAN (BENIN)
  MANGOLE (BOTSWANA)
  OUSMANE (BURKINA FASO)
  RWASA (BURUNDI)
  FERNANDES (CABO VERDE)
  KOMBO (KAMERUN)
  MMADI HASSANI (KOMOORID)
  MABAYA (KONGO Demokraatlik Vabariik)
  JOANE (COOKI SAARED)
  GOUMANEH (DJIBOUTI)
  ISHMAEL (DOMINICA)
  PUJALS NOLASCO (DOMINIKAANI VABARIIK)
  NAIB (ERITREA)
  ABADULA GEMEDA DAGO (ETIOOPIA)
  SUDHAKAR (FIDŽI)
  MILEBOU (GABON)
  SILLAH (GAMBIA)
  AMOATEY (GHANA)
  KAMANO (GUINEA)
  CYPRIEN (HAITI)
  JACKSON (JAMAICA)
  LABOSO ABONYO (KEENIA)
  SEKATLE (LESOTHO)
  DUNAH (LIBEERIA)
  RAZAFINDRAVELO (MADAGASKAR)
  MUSSA (MALAWI)
  SOUKOUNA (MALI)
  JHUGROO (MAURITIUS)
  VAQUINA (MOSAMBIIK)
  DIOFFO (NIGER)
  IRIASE (NIGEERIA)
  KOIM (PAAPUA UUS-GUINEA)
  FELIX (SAINT LUCIA)
  STRAKER (SAINT VINCENT JA GRENADIINID)
  GIDLOW (SAMOA)
  SALL (SENEGAL)
  BUNDU (SIERRA LEONE)
  MAHLALELA (LÕUNA-AAFRIKA VABARIIK)
  THOON LEEK (LÕUNA-SUDAAN)
  TOUM (SUDAAN) (*1)

  DLAMINI (SVAASIMAA)
  ACKSON (TANSAANIA)
  WEIDOU (TŠAAD)
  IBRAHIMA (TOGO)
  FORDE (TRINIDAD JA TOBAGO)
  TAUSI (TUVALU)
  OULANYAH (UGANDA)
  KOPULANDE (SAMBIA)
  SHUMBA (ZIMBABWE) | ALIOT
  ARENA
  BAY
  BEARDER
  CAMPBELL BANNERMAN (1)
   (2)

  CASPARY (1)
   (2)

  CHRISTENSEN
  DE SARNEZ
  DIAZ DE MERA
  ERTUG
  ESTARAS
  GABRIEL
  GAHLER
  GAMBÚS
  GERICKE
  GILL
  GRIESBECK
  HERRANZ GARCÍA
  HETMAN
  HÖLVÉNYI
  JÄÄTTEENMÄKI
  JIMENEZ BECERRIL BARRIO
  KARSKI
  KŁOSOWSKI
  KYENGE
  LEGUTKO (1)
   (2)

  LEINEN
  LIETZ
  LÓPEZ AGUILAR
  MANSCOUR
  NEUSER
  NOICHL
  RIVASI
  ROSATI
  SCHUSTER
  SENRA RODRÍGUEZ
  SERRÃO SANTOS
  STOLOJAN
  VALERO
  VAUGHAN (1)
   (2)

  WARD
  WENTA
  WERNER
  WIŚNIEWSKA (1)
   (2)

  ZÁBORSKÁ
  ZELLER
  ZORRINHO
  ZWIEFKA |

BALDEH (GAMBIA), kaaspresident

MICHEL, kaaspresident

XIRIMBIMBI (ANGOLA)

MARA (BARBADOS)

PEYREFITTE (BELIZE)

GBIAN (BENIN)

MANGOLE (BOTSWANA)

OUSMANE (BURKINA FASO)

RWASA (BURUNDI)

FERNANDES (CABO VERDE)

KOMBO (KAMERUN)

MMADI HASSANI (KOMOORID)

MABAYA (KONGO Demokraatlik Vabariik)

JOANE (COOKI SAARED)

GOUMANEH (DJIBOUTI)

ISHMAEL (DOMINICA)

PUJALS NOLASCO (DOMINIKAANI VABARIIK)

NAIB (ERITREA)

ABADULA GEMEDA DAGO (ETIOOPIA)

SUDHAKAR (FIDŽI)

MILEBOU (GABON)

SILLAH (GAMBIA)

AMOATEY (GHANA)

KAMANO (GUINEA)

CYPRIEN (HAITI)

JACKSON (JAMAICA)

LABOSO ABONYO (KEENIA)

SEKATLE (LESOTHO)

DUNAH (LIBEERIA)

RAZAFINDRAVELO (MADAGASKAR)

MUSSA (MALAWI)

SOUKOUNA (MALI)

JHUGROO (MAURITIUS)

VAQUINA (MOSAMBIIK)

DIOFFO (NIGER)

IRIASE (NIGEERIA)

KOIM (PAAPUA UUS-GUINEA)

FELIX (SAINT LUCIA)

STRAKER (SAINT VINCENT JA GRENADIINID)

GIDLOW (SAMOA)

SALL (SENEGAL)

BUNDU (SIERRA LEONE)

MAHLALELA (LÕUNA-AAFRIKA VABARIIK)

THOON LEEK (LÕUNA-SUDAAN)

TOUM (SUDAAN) (*1)

DLAMINI (SVAASIMAA)

ACKSON (TANSAANIA)

WEIDOU (TŠAAD)

IBRAHIMA (TOGO)

FORDE (TRINIDAD JA TOBAGO)

TAUSI (TUVALU)

OULANYAH (UGANDA)

KOPULANDE (SAMBIA)

SHUMBA (ZIMBABWE)

ALIOT

ARENA

BAY

BEARDER

CAMPBELL BANNERMAN (1)
   (2)

CASPARY (1)
   (2)

CHRISTENSEN

DE SARNEZ

DIAZ DE MERA

ERTUG

ESTARAS

GABRIEL

GAHLER

GAMBÚS

GERICKE

GILL

GRIESBECK

HERRANZ GARCÍA

HETMAN

HÖLVÉNYI

JÄÄTTEENMÄKI

JIMENEZ BECERRIL BARRIO

KARSKI

KŁOSOWSKI

KYENGE

LEGUTKO (1)
   (2)

LEINEN

LIETZ

LÓPEZ AGUILAR

MANSCOUR

NEUSER

NOICHL

RIVASI

ROSATI

SCHUSTER

SENRA RODRÍGUEZ

SERRÃO SANTOS

STOLOJAN

VALERO

VAUGHAN (1)
   (2)

WARD

WENTA

WERNER

WIŚNIEWSKA (1)
   (2)

ZÁBORSKÁ

ZELLER

ZORRINHO

ZWIEFKA

Kohal viibisid ka:

ANGOLA

TEIXEIRA

PEREIRA BRAVO

ANDRE

SIMBRÃO DE CARVALHO

COSTA DE JESUS

BARBADOS

CHANDLER

BENIN

AHONOUKOUN

N’OUEMOU

DJIMAN

BOTSWANA

MORETI

BURKINA FASO

SOME

COMPAORE

LANKANDE

BURUNDI

MBONIMPA

BIKORIMANA

BIGIRIMANA

KAMERUN

AWUDU MBAYA

OWONA KONO

KONGO (VABARIIK)

MABAYA GIZI AMINE

KATUMWA MUKALAY

BULAMBO KILOSHO

MAKA BASIALA

MOLIWA MOLEKO

INIER LATEBO EKWA

LUBINGA

NGOY MWAMBA

MUKENDI KABAMBI

AIMA TSHANDIA

SILUVANGI LUMBA

GABON

OWONO NGUEMA

JOUMAS dit

SALAMBA

GAMBIA

NJIE

KT JAMMEH

GHANA

ASAMOAH

GUINEA

SYLLA

DIALLO

GUINEA-BISSAU

SAIEGH

QUITIRNA

MALAWI

PATEL

KAPHAMTENGO YONA

LIPANDE

MALI

DIARRASSOUBA

TOURE

DIARRA

MOSAMBIIK

SITHOLE

NAMBURETE

NAMIIBIA

VENAANI

CALEY

NIGER

MAHAMANE

DILLE

CHEKOU KORE

AMADOU

NIGEERIA

LIDANI

OGBUOJI

OLATUNBOSUN

YUNUSA

OKORIE

NSIEGBE

SENEGAL

TALL

BALLA LO

DIALLO

SIERRA LEONE

LEWALLY

KUYEMBEH

LÕUNA-AAFRIKA VABARIIK

MAMPURU

BERGMANN

LÕUNA-SUDAAN

OHIDE OMAHA

SUDAAN

AHMED

ABU-AGLA

AL-HILOU

ATEM

ABDELRAHMAN

TANSAANIA

MATIKO

LWOTA

TŠAAD

ADJI

TEKILIO

AFONO

TOGO

FABRE

LAWSON

UGANDA

NOKRACH

OGWAL

WAMANGA

KINYAMATAMA

ZIMBABWE

ZINDI

MLOTSHWA

AKV NÕUKOGU

LINDSAY F.P. GRANT, Saint Kittsi ja Nevise turismi-, rahvusvahelise kaubanduse, tööstus- ja tarbijaküsimuste minister ning AKV nõukogu eesistuja

ELi NÕUKOGU

LUKÁŠ PARÍZEK, Slovakkia välis- ja Euroopa asjade ministeeriumi riigisekretär ning Euroopa Liidu Nõukogu eesistuja

EUROOPA KOMISJON

NEVEN MIMICA, Euroopa Komisjoni rahvusvahelise koostöö ja arengu volinik

EUROOPA VÄLISTEENISTUS

DE PEYRON, üleaafrikaliste asjade osakonna juhataja

EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE

SOMVILLE

AKV SEKRETARIAAT

GOMES, kaaspeasekretär

ELi SEKRETARIAAT

AGUIRIANO NALDA, kaaspeasekretär

---

(*1)  Vaatlejana.

(1)  Kohal 19. detsembril 2016.

(2)  Kohal 20. detsembril 2016.

---

III LISA

VASTUVÕETUD DOKUMENDID

RESOLUTSIOON (1)

ebaseaduslike rahavoogude mõju kohta arengu rahastamisele

AKV-ELi parlamentaarne ühisassamblee,

| — | mis kohtus 19.–21. detsembrini 2016. aastal Keenias Nairobis; |
| --- | --- |

—

mis kohtus 19.–21. detsembrini 2016. aastal Keenias Nairobis;

| — | võttes arvesse koostöölepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, millele kirjutati alla 21. juunil 2000. aastal Cotonous (Cotonou leping), (2) eriti selle artiklit 21 ning lepingu läbivaatamisi 2005. ja 2010. aastal (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse koostöölepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, millele kirjutati alla 21. juunil 2000. aastal Cotonous (Cotonou leping), (2) eriti selle artiklit 21 ning lepingu läbivaatamisi 2005. ja 2010. aastal (3);

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 8. juuli 2015. aasta resolutsiooni (4) maksustamise vältimise ja maksudest kõrvalehoidumise kui arenguriikide valitsemist, sotsiaalkaitset ja arengut takistavate probleemide kohta, Euroopa Parlamendi 13. märtsi 2014. aasta resolutsiooni poliitikavaldkondade arengusidusust käsitleva Euroopa Liidu 2013. aasta aruande kohta, (5) Euroopa Parlamendi 26. veebruari 2014. aasta resolutsiooni arengu edendamise kohta vastutustundlike äritavade rakendamise abil ja kaevandustööstuse rolli kohta arenguriikides (6) ja Euroopa Parlamendi 8. oktoobri 2013. aasta resolutsiooni avaliku ja erasektori korruptsiooni mõju kohta inimõigustele kolmandates riikides (7); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 8. juuli 2015. aasta resolutsiooni (4) maksustamise vältimise ja maksudest kõrvalehoidumise kui arenguriikide valitsemist, sotsiaalkaitset ja arengut takistavate probleemide kohta, Euroopa Parlamendi 13. märtsi 2014. aasta resolutsiooni poliitikavaldkondade arengusidusust käsitleva Euroopa Liidu 2013. aasta aruande kohta, (5) Euroopa Parlamendi 26. veebruari 2014. aasta resolutsiooni arengu edendamise kohta vastutustundlike äritavade rakendamise abil ja kaevandustööstuse rolli kohta arenguriikides (6) ja Euroopa Parlamendi 8. oktoobri 2013. aasta resolutsiooni avaliku ja erasektori korruptsiooni mõju kohta inimõigustele kolmandates riikides (7);

| — | võttes arvesse Etioopias Addis Abebas 30.–31. jaanuaril 2015. aastal toimunud Aafrika Liidu assamblee 24. korralist istungjärku; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Etioopias Addis Abebas 30.–31. jaanuaril 2015. aastal toimunud Aafrika Liidu assamblee 24. korralist istungjärku;

| — | võttes arvesse komisjoni 18. märtsi 2015. aasta teatist maksustamise läbipaistvuse kohta, et võidelda maksudest kõrvalehoidmise ja maksustamise vältimise vastu (8); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. märtsi 2015. aasta teatist maksustamise läbipaistvuse kohta, et võidelda maksudest kõrvalehoidmise ja maksustamise vältimise vastu (8);

| — | võttes arvesse komisjoni 5. veebruari 2015. aasta teatist „Vaesuse kaotamise ja säästva arengu ülemaailmne partnerlus pärast 2015. aastat“ (9); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 5. veebruari 2015. aasta teatist „Vaesuse kaotamise ja säästva arengu ülemaailmne partnerlus pärast 2015. aastat“ (9);

| — | võttes arvesse komisjoni 21. aprilli 2010. aasta teatist „Maksundus ja areng – Koostöö arenguriikidega hea valitsemistava edendamiseks maksundusküsimustes“ (10); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 21. aprilli 2010. aasta teatist „Maksundus ja areng – Koostöö arenguriikidega hea valitsemistava edendamiseks maksundusküsimustes“ (10);

| — | võttes arvesse 24.–26. juunini 2015. aastal Brüsselis toimunud AKV riikide ministrite kaubanduskomitee 18. kohtumise deklaratsiooni maksujurisdiktsiooni kohta AKV riikides; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 24.–26. juunini 2015. aastal Brüsselis toimunud AKV riikide ministrite kaubanduskomitee 18. kohtumise deklaratsiooni maksujurisdiktsiooni kohta AKV riikides;

| — | võttes arvesse komisjoni talituste 2015. aasta oktoobri töödokumenti „Lähenemisviisi „Kogu rohkem, kuluta paremini“ kasutamine kaasava ja säästva arengu saavutamiseks“; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste 2015. aasta oktoobri töödokumenti „Lähenemisviisi „Kogu rohkem, kuluta paremini“ kasutamine kaasava ja säästva arengu saavutamiseks“;

| — | võttes arvesse Aafrikast pärit ebaseaduslike rahavoogudega tegeleva kõrgetasemeline rühma (esimees Thabo Mbeki) 2015. aasta raportit; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Aafrikast pärit ebaseaduslike rahavoogudega tegeleva kõrgetasemeline rühma (esimees Thabo Mbeki) 2015. aasta raportit;

| — | võttes arvesse AKV riikide rühma 10. juuli 2015. aasta seisukohta arengu rahastamise kolmandal rahvusvahelisel konverentsil; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse AKV riikide rühma 10. juuli 2015. aasta seisukohta arengu rahastamise kolmandal rahvusvahelisel konverentsil;

| — | võttes arvesse 2015. aasta järgse arengukava lõplikku dokumenti „Säästva arengu tegevuskava aastani 2030 „Muudame oma maailma““, mille ÜRO Peaassamblee võttis vastu 2015. aasta septembris; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2015. aasta järgse arengukava lõplikku dokumenti „Säästva arengu tegevuskava aastani 2030 „Muudame oma maailma““, mille ÜRO Peaassamblee võttis vastu 2015. aasta septembris;

| — | võttes arvesse 13.–16. juulini 2015. aastal Etioopias Addis Abebas toimunud ÜRO arengu rahastamise kolmandat rahvusvahelist konverentsi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 13.–16. juulini 2015. aastal Etioopias Addis Abebas toimunud ÜRO arengu rahastamise kolmandat rahvusvahelist konverentsi;

| — | võttes arvesse 18. mail 2016. aastal toimunud majandus- ja sotsiaalnõukogu foorumi avaistungi aruannet arenguabi rahastamise järelmeetmete kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 18. mail 2016. aastal toimunud majandus- ja sotsiaalnõukogu foorumi avaistungi aruannet arenguabi rahastamise järelmeetmete kohta;

| — | võttes arvesse ÜRO maksuasjade rahvusvahelise koostöö ekspertkomitee tööd; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO maksuasjade rahvusvahelise koostöö ekspertkomitee tööd;

| — | võttes arvesse ÜRO topeltmaksustamise vältimise näidiskonventsiooni arenenud ja arenguriikide vahel; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO topeltmaksustamise vältimise näidiskonventsiooni arenenud ja arenguriikide vahel;

| — | võttes arvesse Monterrey deklaratsiooni (2002), arengu rahastamise Doha konverentsi (2008), Pariisi deklaratsiooni (2005) ja Accra tegevuskava (2008), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Monterrey deklaratsiooni (2002), arengu rahastamise Doha konverentsi (2008), Pariisi deklaratsiooni (2005) ja Accra tegevuskava (2008),

| — | võttes arvesse OECD mitmepoolset konventsiooni vastastikuse haldusabi kohta maksuküsimustes; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse OECD mitmepoolset konventsiooni vastastikuse haldusabi kohta maksuküsimustes;

| — | võttes arvesse OECD maksualase läbipaistvuse ja teabevahetuse ülemaailmset foorumit; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse OECD maksualase läbipaistvuse ja teabevahetuse ülemaailmset foorumit;

| — | võttes arvesse mäetööstuse läbipaistvuse algatust; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse mäetööstuse läbipaistvuse algatust;

| — | võttes arvesse ÜRO korruptsioonivastast konventsiooni; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO korruptsioonivastast konventsiooni;

| — | võttes arvesse ÜRO maksuasjade rahvusvahelise koostöö ekspertkomiteed ja Aafrika maksuhaldusfoorumit; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO maksuasjade rahvusvahelise koostöö ekspertkomiteed ja Aafrika maksuhaldusfoorumit;

| — | võttes arvesse Busani tulemusliku arengukoostöö partnerlust; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Busani tulemusliku arengukoostöö partnerlust;

| — | võttes arvesse Aafrika maksuhaldusfoorumi tööd; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Aafrika maksuhaldusfoorumi tööd;

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 18 lõiget 1; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 18 lõiget 1;

| — | võttes arvesse majandusarengu-, rahandus- ja kaubanduskomitee raportit (AKV-EL/xxxxxx); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandusarengu-, rahandus- ja kaubanduskomitee raportit (AKV-EL/xxxxxx);

| A. | arvestades, et arenguriikidel jääb igal aastal saamata hinnanguliselt 189 miljardit USA dollarit maksutulu, mis on suurem summa, kui ülemaailmne ametlik arenguabi (2015. aastal 131 miljardit USA dollarit), ning et need riigid kaotavad ebaseadusliku kapitalivoo tõttu aastas hinnanguliselt 1 triljonit USA dollarit; arvestades, et sellisel kapitali väljavoolul on umbes 5 % suurune majanduskasvu pidurdav mõju, seega takistades vaesuse kaotamist; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et arenguriikidel jääb igal aastal saamata hinnanguliselt 189 miljardit USA dollarit maksutulu, mis on suurem summa, kui ülemaailmne ametlik arenguabi (2015. aastal 131 miljardit USA dollarit), ning et need riigid kaotavad ebaseadusliku kapitalivoo tõttu aastas hinnanguliselt 1 triljonit USA dollarit; arvestades, et sellisel kapitali väljavoolul on umbes 5 % suurune majanduskasvu pidurdav mõju, seega takistades vaesuse kaotamist;

| B. | arvestades, et ebaseaduslikud rahavood pärinevad kolmest allikast: i) maksustamise vältimine ja maksudest kõrvalehoidumine, ii) arvete võltsimine rahvusvahelises kaubanduses ja siirdehindade kuritarvitamine, iii) kuritegelik tegevus, nagu uimastiäri, inimkaubandus, nn veremaavaradega kauplemine, relvakaubandus ja aktiivne korruptsioon; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ebaseaduslikud rahavood pärinevad kolmest allikast: i) maksustamise vältimine ja maksudest kõrvalehoidumine, ii) arvete võltsimine rahvusvahelises kaubanduses ja siirdehindade kuritarvitamine, iii) kuritegelik tegevus, nagu uimastiäri, inimkaubandus, nn veremaavaradega kauplemine, relvakaubandus ja aktiivne korruptsioon;

| C. | arvestades, et teatavad seaduslikud tavad raha ülekandmiseks madala maksukoormusega riikidesse võivad lõpuks viia ebaseaduslike rahavoogude tekkimiseni; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et teatavad seaduslikud tavad raha ülekandmiseks madala maksukoormusega riikidesse võivad lõpuks viia ebaseaduslike rahavoogude tekkimiseni;

| D. | arvestades, et ebaseaduslikud rahavood kujutavad endast vahendeid, mida maksudest kõrvalehoidmise eesmärgil ebaseaduslikult omandatakse, kantakse üle või kasutatakse, ning et seda tuleks eristada kapitali väljavoolust, mis võib olla investorite õigustatud reaktsioon majanduslikele, poliitilistele või sotsiaalsetele riskidele, või ebasoodsatele makromajanduslikele või haldustingimustele; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et ebaseaduslikud rahavood kujutavad endast vahendeid, mida maksudest kõrvalehoidmise eesmärgil ebaseaduslikult omandatakse, kantakse üle või kasutatakse, ning et seda tuleks eristada kapitali väljavoolust, mis võib olla investorite õigustatud reaktsioon majanduslikele, poliitilistele või sotsiaalsetele riskidele, või ebasoodsatele makromajanduslikele või haldustingimustele;

| E. | arvestades, et olukorras, kus arenguabi jääb vähemaks ja siseriiklikke rahalisi vahendeid tuleb hakata aktiivsemalt kasutusele võtma, takistab kapitali massiline väljavool AKV riikidest oluliselt arengueesmärkide saavutamist; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et olukorras, kus arenguabi jääb vähemaks ja siseriiklikke rahalisi vahendeid tuleb hakata aktiivsemalt kasutusele võtma, takistab kapitali massiline väljavool AKV riikidest oluliselt arengueesmärkide saavutamist;

| F. | arvestades, et paljud eksperdid on rõhutanud, et Aafrika oleks saavutanud aastatuhande arengueesmärgid juba 2016. aastal, kui ebaseaduslikud rahavood oleks 2000. aastal kõrvaldatud; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et paljud eksperdid on rõhutanud, et Aafrika oleks saavutanud aastatuhande arengueesmärgid juba 2016. aastal, kui ebaseaduslikud rahavood oleks 2000. aastal kõrvaldatud;

| G. | arvestades, et kapitali väljavool vähendab siseressursse ja maksutulusid, mida on vaja vaesuse vähendamise programmide rahastamiseks AKV riikides, eriti hariduse, tervishoiu, joogivee, eluaseme ja kanalisatsiooni alal, ning takistab seega vaesuse kaotamist; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et kapitali väljavool vähendab siseressursse ja maksutulusid, mida on vaja vaesuse vähendamise programmide rahastamiseks AKV riikides, eriti hariduse, tervishoiu, joogivee, eluaseme ja kanalisatsiooni alal, ning takistab seega vaesuse kaotamist;

| H. | arvestades, et maksustamine on arengumaades usaldusväärne ja stabiilne tuluallikas, kuna tõhusad ja läbipaistvad maksurežiimid kindlustavad hädavajaliku rahastamise, mis tagab juurdepääsu põhilistele avalikele teenustele, vähendab sotsiaalset ebavõrdsust ja toetab makromajanduslikku stabiilsust; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et maksustamine on arengumaades usaldusväärne ja stabiilne tuluallikas, kuna tõhusad ja läbipaistvad maksurežiimid kindlustavad hädavajaliku rahastamise, mis tagab juurdepääsu põhilistele avalikele teenustele, vähendab sotsiaalset ebavõrdsust ja toetab makromajanduslikku stabiilsust;

| I. | arvestades, et arengumaades ei ole keeruliste maksustamisküsimustega tegelemiseks piisavalt tehnilist suutlikkust ning see piirab siseriiklike tulude kasutuselevõtmist ning samuti rahvusvahelisest maksualasest koostööst osavõtmist; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et arengumaades ei ole keeruliste maksustamisküsimustega tegelemiseks piisavalt tehnilist suutlikkust ning see piirab siseriiklike tulude kasutuselevõtmist ning samuti rahvusvahelisest maksualasest koostööst osavõtmist;

| J. | arvestades, et paljud AKV riigid, kooskõlas oma majandusliku arengu ja mitmekesistamise strateegiatega ning eesmärgiga kasutada õiguspäraselt ära globaliseerumise võimalused, on paljudest piirangutest hoolimata välja arendanud või on välja arendamas oma finantsteenuste sektorit ning on kindlalt otsustanud tagada täieliku vastavuse rahvusvahelistele normidele ja standarditele; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et paljud AKV riigid, kooskõlas oma majandusliku arengu ja mitmekesistamise strateegiatega ning eesmärgiga kasutada õiguspäraselt ära globaliseerumise võimalused, on paljudest piirangutest hoolimata välja arendanud või on välja arendamas oma finantsteenuste sektorit ning on kindlalt otsustanud tagada täieliku vastavuse rahvusvahelistele normidele ja standarditele;

| K. | arvestades, et ebaseaduslikud rahavood kuuluvad selliste üleilmsete probleemide hulka, nagu ebapiisavad riiklikud õigusraamistikud, riigi ja piirkondliku suutlikkuse tehniline ja poliitiline nõrkus, ebaseaduslike rahavoogudega võitlemise ülemaailmse struktuuri puudulikkus ja ülemaailmsete finantstehingute läbipaistmatus; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et ebaseaduslikud rahavood kuuluvad selliste üleilmsete probleemide hulka, nagu ebapiisavad riiklikud õigusraamistikud, riigi ja piirkondliku suutlikkuse tehniline ja poliitiline nõrkus, ebaseaduslike rahavoogudega võitlemise ülemaailmse struktuuri puudulikkus ja ülemaailmsete finantstehingute läbipaistmatus;

| L. | arvestades, et ebaseaduslikud rahavood on seotud ka kriminaalse tegevusega, nagu inim-, uimasti- ja relvakaubandus, salakaubavedu või finantspettused, samuti volitamata või tagatiseta laenud, rahapesu ja manipuleerimine aktsiate ja võlakirjade turgudel; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et ebaseaduslikud rahavood on seotud ka kriminaalse tegevusega, nagu inim-, uimasti- ja relvakaubandus, salakaubavedu või finantspettused, samuti volitamata või tagatiseta laenud, rahapesu ja manipuleerimine aktsiate ja võlakirjade turgudel;

| M. | arvestades, et rahvusvahelisel tasandil on juba tehtud palju jõupingutusi ja käivitatud algatusi, nagu OECD konventsioon vastastikuse haldusabi kohta maksuküsimustes, OECD maksualase läbipaistvuse ja teabevahetuse ülemaailmne foorum, mäetööstuse läbipaistvuse algatus, ÜRO korruptsioonivastane konventsioon, ÜRO maksuasjade rahvusvahelise koostöö ekspertkomitee ning Aafrika maksuhaldusfoorum; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et rahvusvahelisel tasandil on juba tehtud palju jõupingutusi ja käivitatud algatusi, nagu OECD konventsioon vastastikuse haldusabi kohta maksuküsimustes, OECD maksualase läbipaistvuse ja teabevahetuse ülemaailmne foorum, mäetööstuse läbipaistvuse algatus, ÜRO korruptsioonivastane konventsioon, ÜRO maksuasjade rahvusvahelise koostöö ekspertkomitee ning Aafrika maksuhaldusfoorum;

| N. | arvestades, et on tervitatav, et paljud AKV riigid on ühinenud nende rahvusvaheliste instrumentidega ja on kohustunud neid rakendama; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et on tervitatav, et paljud AKV riigid on ühinenud nende rahvusvaheliste instrumentidega ja on kohustunud neid rakendama;

| O. | arvestades, et noorte inimeste arvu plahvatuslik suurenemine, mis muudab Aafrika mõne aastaga kõige tihedamini asustatud piirkonnaks maailmas, võib tuua kaasa töötuse kasvu ja sotsiaalpoliitilise ebastabiilsuse; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et noorte inimeste arvu plahvatuslik suurenemine, mis muudab Aafrika mõne aastaga kõige tihedamini asustatud piirkonnaks maailmas, võib tuua kaasa töötuse kasvu ja sotsiaalpoliitilise ebastabiilsuse;

| 1. | on veendunud, et jõupingutused ebaseaduslike rahavoogude probleemiga tegelemiseks peavad olema eelkõige poliitilist laadi, ning et võitlus rahapesu, maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimise, maksude agressiivse planeerimise ja korruptsiooni vastu peab jääma rahvusvaheliseks prioriteediks, sest võttes arvesse mõne AKV riigi vähest majanduskasvu ning kasvavat vajadust rahaliste vahendite järele seoses riigiabi vähenemisega, on need tõsised mureküsimused; |
| --- | --- |

1.

on veendunud, et jõupingutused ebaseaduslike rahavoogude probleemiga tegelemiseks peavad olema eelkõige poliitilist laadi, ning et võitlus rahapesu, maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimise, maksude agressiivse planeerimise ja korruptsiooni vastu peab jääma rahvusvaheliseks prioriteediks, sest võttes arvesse mõne AKV riigi vähest majanduskasvu ning kasvavat vajadust rahaliste vahendite järele seoses riigiabi vähenemisega, on need tõsised mureküsimused;

| 2. | tuletab meelde, et ebaseaduslike rahavoogude vastaste meetmete võtmiseks on vaja tugevat rahvusvahelist koostööd ning sellesse peavad olema samaaegselt kaasatud kõik riiklikud ja rahvusvahelised osalejad, nimelt valitsused ja kohalikud omavalitsused, riigiasutused, erasektor, piirkondlikud ja rahvusvahelised organisatsioonid ja kodanikuühiskond; |
| --- | --- |

2.

tuletab meelde, et ebaseaduslike rahavoogude vastaste meetmete võtmiseks on vaja tugevat rahvusvahelist koostööd ning sellesse peavad olema samaaegselt kaasatud kõik riiklikud ja rahvusvahelised osalejad, nimelt valitsused ja kohalikud omavalitsused, riigiasutused, erasektor, piirkondlikud ja rahvusvahelised organisatsioonid ja kodanikuühiskond;

| 3. | tuletab meelde Busani 2011. aasta partnerluslepingu osaliste lubadust töötada ühekoos tõhusalt arengu nimel ning teha korruptsiooni ning ebaseaduslike rahavoogudega võitlemiseks suuremaid jõupingutusi; |
| --- | --- |

3.

tuletab meelde Busani 2011. aasta partnerluslepingu osaliste lubadust töötada ühekoos tõhusalt arengu nimel ning teha korruptsiooni ning ebaseaduslike rahavoogudega võitlemiseks suuremaid jõupingutusi;

| 4. | tunnistab, et rahvusvahelisel tasandil on tehtud ebaseaduslike rahavoogudega võitlemiseks palju jõupingutusi, kuid märgib murega, et kõige asjakohasemad rahvusvahelised konventsioonid ja algatused, mille eesmärk on võidelda korruptsiooni ja ebaseaduslike rahavoogudega, ei anna rakendamise etapil konkreetseid tulemusi; peab eelkõige kahetsusväärseks, et need algatused on sageli puudulikult koordineeritud, eriti seoses kriminaaltulu jälitamisega ja sidususe osas, kuigi neid toetatakse rahvusvahelise terrorismi vastaste meetmetega ja sellele järgnevate jõupingutustega terrorismi rahastamise kontrolli all hoidmiseks; tuletab meelde, et tasakaalu kaotanud riikides terroristlike organisatsioonide üle võidu saavutamine eeldab nende rahvusvahelise finantssüsteemi tarnete uurimist ja relvaäri kanalite läbilõikamist; |
| --- | --- |

4.

tunnistab, et rahvusvahelisel tasandil on tehtud ebaseaduslike rahavoogudega võitlemiseks palju jõupingutusi, kuid märgib murega, et kõige asjakohasemad rahvusvahelised konventsioonid ja algatused, mille eesmärk on võidelda korruptsiooni ja ebaseaduslike rahavoogudega, ei anna rakendamise etapil konkreetseid tulemusi; peab eelkõige kahetsusväärseks, et need algatused on sageli puudulikult koordineeritud, eriti seoses kriminaaltulu jälitamisega ja sidususe osas, kuigi neid toetatakse rahvusvahelise terrorismi vastaste meetmetega ja sellele järgnevate jõupingutustega terrorismi rahastamise kontrolli all hoidmiseks; tuletab meelde, et tasakaalu kaotanud riikides terroristlike organisatsioonide üle võidu saavutamine eeldab nende rahvusvahelise finantssüsteemi tarnete uurimist ja relvaäri kanalite läbilõikamist;

| 5. | mõistab, et eesmärkide saavutamiseks on vaja sisepoliitika ja ülemaailmne tegevuskava omavahel ühitada; rõhutab, et nii siseriiklikul kui ka rahvusvahelisel tasandil on vaja saavutada institutsioonide ja reformide vaheline poliitikavaldkondade sidusus; |
| --- | --- |

5.

mõistab, et eesmärkide saavutamiseks on vaja sisepoliitika ja ülemaailmne tegevuskava omavahel ühitada; rõhutab, et nii siseriiklikul kui ka rahvusvahelisel tasandil on vaja saavutada institutsioonide ja reformide vaheline poliitikavaldkondade sidusus;

| 6. | kutsub liikmesriike ja AKV riike tegema ÜRO raames koostööd kogu mineraalide tarneahelat hõlmava õigusliku kohustuse kehtestamiseks, ning võtta seega tegelikke meetmeid, et kaitsta inimõigusi, aga mitte surverühmade ja suurettevõtjate huvisid; |
| --- | --- |

6.

kutsub liikmesriike ja AKV riike tegema ÜRO raames koostööd kogu mineraalide tarneahelat hõlmava õigusliku kohustuse kehtestamiseks, ning võtta seega tegelikke meetmeid, et kaitsta inimõigusi, aga mitte surverühmade ja suurettevõtjate huvisid;

| 7. | tuletab meelde, et maksuparadiisid, pangasaladusega kaitstud jurisdiktsioonid ja ebaseaduslikud rahavood kahjustavad maksubaasi, õiglast maksusüsteemi ning moonutavad kaubandust ja investeeringuid; rõhutab sellega seoses tungivalt, et ebaseaduslike rahavoogude kõigi vormide likvideerimine on uue kestliku arengu tegevuskava 2030 majanduslike ja sotsiaalsete eesmärkide saavutamiseks ülioluline; |
| --- | --- |

7.

tuletab meelde, et maksuparadiisid, pangasaladusega kaitstud jurisdiktsioonid ja ebaseaduslikud rahavood kahjustavad maksubaasi, õiglast maksusüsteemi ning moonutavad kaubandust ja investeeringuid; rõhutab sellega seoses tungivalt, et ebaseaduslike rahavoogude kõigi vormide likvideerimine on uue kestliku arengu tegevuskava 2030 majanduslike ja sotsiaalsete eesmärkide saavutamiseks ülioluline;

| 8. | tuletab meelde, et siseriiklike vahendite kasutuselevõtmine maksustamise kaudu on säästva arengu rahastamisel kõige olulisem tuluallikas; kutsub rahvusvahelisi ringkondi üles võtma kõik vajalikud meetmed, et rakendada tõhus ja läbipaistev maksusüsteem ja kaubanduspoliitika, võtta arvesse OECD, G20, G8, G77, Aafrika Liitu, Maailmapanka, IMFi ja Aafrika Arengupanka, ning arvestada erapankade otsustavat rolli finantsläbipaistvuse tagamisel AKV riikides ja kogu maailmas; rõhutab lisaks vajadust suurendada arengumaade osalust ülemaailmses maksuhalduses; |
| --- | --- |

8.

tuletab meelde, et siseriiklike vahendite kasutuselevõtmine maksustamise kaudu on säästva arengu rahastamisel kõige olulisem tuluallikas; kutsub rahvusvahelisi ringkondi üles võtma kõik vajalikud meetmed, et rakendada tõhus ja läbipaistev maksusüsteem ja kaubanduspoliitika, võtta arvesse OECD, G20, G8, G77, Aafrika Liitu, Maailmapanka, IMFi ja Aafrika Arengupanka, ning arvestada erapankade otsustavat rolli finantsläbipaistvuse tagamisel AKV riikides ja kogu maailmas; rõhutab lisaks vajadust suurendada arengumaade osalust ülemaailmses maksuhalduses;

| 9. | rõhutab, et AKV riigid puutuvad maksutulude suurendamise käigus sageli kokku suurte poliitiliste, õiguslike ja halduslike takistustega; on seetõttu arvamusel, et arenguabi peaks keskenduma asjakohase õigusraamistiku kehtestamisele ja suuremate volituste andmisele maksuametitele ning samuti institutsioonidele, kes vastutavad ebaseaduslike rahavoogude vastu võitlemise eest, pakkudes tehnilist oskusteavet ressursside juhtimise, rahapesu avastamise ja korruptsioonivastase õigusloome alal, eelkõige seoses rahapesu, organiseeritud kuritegevuse ja narkokaubandusega ning riikidelt varastatud vara tagastamisega; |
| --- | --- |

9.

rõhutab, et AKV riigid puutuvad maksutulude suurendamise käigus sageli kokku suurte poliitiliste, õiguslike ja halduslike takistustega; on seetõttu arvamusel, et arenguabi peaks keskenduma asjakohase õigusraamistiku kehtestamisele ja suuremate volituste andmisele maksuametitele ning samuti institutsioonidele, kes vastutavad ebaseaduslike rahavoogude vastu võitlemise eest, pakkudes tehnilist oskusteavet ressursside juhtimise, rahapesu avastamise ja korruptsioonivastase õigusloome alal, eelkõige seoses rahapesu, organiseeritud kuritegevuse ja narkokaubandusega ning riikidelt varastatud vara tagastamisega;

| 10. | rõhutab ohtu, millesse satuvad Aafrika riigid, kui nad teevad seoses topeltmaksustamise vältimise lepingutega ja maavarade kaevandamiseks sõlmitavate kontsessioonilepingutega tasakaalustamata järeleandmisi; leiab, et topeltmaksustamise vältimise lepingute tingimuste kuritarvitamisele reageerimiseks tuleks kasutada ÜRO maksuasjade komitee poolt välja töötatud lepingu mudelit, kuna see annab maksude kinnipidamiseks suuremad õigused, rohkem, kui OECD mudel; |
| --- | --- |

10.

rõhutab ohtu, millesse satuvad Aafrika riigid, kui nad teevad seoses topeltmaksustamise vältimise lepingutega ja maavarade kaevandamiseks sõlmitavate kontsessioonilepingutega tasakaalustamata järeleandmisi; leiab, et topeltmaksustamise vältimise lepingute tingimuste kuritarvitamisele reageerimiseks tuleks kasutada ÜRO maksuasjade komitee poolt välja töötatud lepingu mudelit, kuna see annab maksude kinnipidamiseks suuremad õigused, rohkem, kui OECD mudel;

| 11. | märgib, et mäetööstus, kommunaalteenused, taristu, tervishoid ja haridus on eriti vastuvõtlikud korruptsioonile, mis on ebaseaduslike rahavoogude üks peamisi tõukejõude; usub, et mäetööstuse läbipaistvuse algatus tuleks muuta kohustuslikuks; kutsub AKV riike üles oma korruptsioonivastaste tegevuskavade ühe osana suurendama läbipaistvust ja aruandekohuslust ressursilepingutes, ettevõtete finantsaruandluse koostamisel ja auditeerimisel ning ka tulude kogumisel ja jaotamisel; |
| --- | --- |

11.

märgib, et mäetööstus, kommunaalteenused, taristu, tervishoid ja haridus on eriti vastuvõtlikud korruptsioonile, mis on ebaseaduslike rahavoogude üks peamisi tõukejõude; usub, et mäetööstuse läbipaistvuse algatus tuleks muuta kohustuslikuks; kutsub AKV riike üles oma korruptsioonivastaste tegevuskavade ühe osana suurendama läbipaistvust ja aruandekohuslust ressursilepingutes, ettevõtete finantsaruandluse koostamisel ja auditeerimisel ning ka tulude kogumisel ja jaotamisel;

| 12. | tuletab meelde, et läbipaistmatud riigihanked ja tarneahelad võivad anda võimaluse korruptsiooniga seotud ebaseaduslike rahavoogude tekkimiseks; leiab seetõttu, et korruptsioonivastase tegevuse üks eesmärk peaks olema ka hankemenetluste kaasajastamine; |
| --- | --- |

12.

tuletab meelde, et läbipaistmatud riigihanked ja tarneahelad võivad anda võimaluse korruptsiooniga seotud ebaseaduslike rahavoogude tekkimiseks; leiab seetõttu, et korruptsioonivastase tegevuse üks eesmärk peaks olema ka hankemenetluste kaasajastamine;

| 13. | märgib murega, et arengu rahastamise institutsioonid toetavad ikka veel hulganisti investeeringuid, mida suunatakse läbi maksuparadiiside, toetudes sealjuures suuresti finantsvahendajatele; rõhutab, et rahvusvahelistel ja piirkondlikel arengu rahastamise institutsioonidel ja pankadel on oluline roll vastutustundlikus rahastamises, ning et koostöö peaks olema suunatud hea valitsemistava edendamisele ja riigi ülesehitamisele, et võimaldada vastutavat ja vastutustundlikku riigitulude kasutamist AKV riikides; on eelkõige seisukohal, et arengu rahastamise institutsioonid peaksid investeerima ainult sellistesse ettevõtetesse ja fondidesse, kes on valmis avalikustama oma kasusaavad omanikud ja andma riikide lõikes aru finantskontode kohta; |
| --- | --- |

13.

märgib murega, et arengu rahastamise institutsioonid toetavad ikka veel hulganisti investeeringuid, mida suunatakse läbi maksuparadiiside, toetudes sealjuures suuresti finantsvahendajatele; rõhutab, et rahvusvahelistel ja piirkondlikel arengu rahastamise institutsioonidel ja pankadel on oluline roll vastutustundlikus rahastamises, ning et koostöö peaks olema suunatud hea valitsemistava edendamisele ja riigi ülesehitamisele, et võimaldada vastutavat ja vastutustundlikku riigitulude kasutamist AKV riikides; on eelkõige seisukohal, et arengu rahastamise institutsioonid peaksid investeerima ainult sellistesse ettevõtetesse ja fondidesse, kes on valmis avalikustama oma kasusaavad omanikud ja andma riikide lõikes aru finantskontode kohta;

| 14. | kutsub ELi üles olema aktiivsem arenguriikidele finants- ja tehnilise abi pakkumisel, et need tuleksid toime uute ülemaailmsete standarditega maksudest kõrvalehoidmisega võitlemiseks, sealhulgas automaatse teabevahetuse kaudu; |
| --- | --- |

14.

kutsub ELi üles olema aktiivsem arenguriikidele finants- ja tehnilise abi pakkumisel, et need tuleksid toime uute ülemaailmsete standarditega maksudest kõrvalehoidmisega võitlemiseks, sealhulgas automaatse teabevahetuse kaudu;

| 15. | kutsub ELi üles kasutama täiel määral OECD maksustamisalast näidislepingut, mis sisaldab vabatahtlikku sätet abiandmise kohta maksude kogumisel ja mille võib lisada kahepoolsetesse konventsioonidesse, kus iga riik nõustub aitama koguda teise riigi makse; |
| --- | --- |

15.

kutsub ELi üles kasutama täiel määral OECD maksustamisalast näidislepingut, mis sisaldab vabatahtlikku sätet abiandmise kohta maksude kogumisel ja mille võib lisada kahepoolsetesse konventsioonidesse, kus iga riik nõustub aitama koguda teise riigi makse;

| 16. | rõhutab vajadust võidelda koostöö ja teabevahetuse abil maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise vastu koostööd mittetegevate maksujurisdiktsioonidesse ja pankadesse, muu hulgas ka selliste arenenud riikide pankadesse, kus kehtib pangasaladus; lisaks palub kõiki riike ja jurisdiktsioone, kes seda veel ei tee, järgima finantskontosid käsitleva automaatse teabevahetuse ühist standardit; |
| --- | --- |

16.

rõhutab vajadust võidelda koostöö ja teabevahetuse abil maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise vastu koostööd mittetegevate maksujurisdiktsioonidesse ja pankadesse, muu hulgas ka selliste arenenud riikide pankadesse, kus kehtib pangasaladus; lisaks palub kõiki riike ja jurisdiktsioone, kes seda veel ei tee, järgima finantskontosid käsitleva automaatse teabevahetuse ühist standardit;

| 17. | nõuab, et teave ettevõtete kasusaavate omanike kohta tuleb teha avalikult kättesaadavaks seoses ettevõtte kõigi struktuuride, sealhulgas usaldusfondide, sihtasutuste ja varifirmadega, ning kordab oma nõudmist, et hargmaised ettevõtjad peavad esitama riikide kaupa G20 ja OECD mudelite kohased avalikud aruanded, et takistada maksubaasi kahanemist ja kasumi ümberpaigutamist; väidab, et rahvusvaheliste ettevõtete kasum tuleks maksustada riigis, kus see tekkis; arvab samuti, et maksusoodustused tuleks avalikustada; |
| --- | --- |

17.

nõuab, et teave ettevõtete kasusaavate omanike kohta tuleb teha avalikult kättesaadavaks seoses ettevõtte kõigi struktuuride, sealhulgas usaldusfondide, sihtasutuste ja varifirmadega, ning kordab oma nõudmist, et hargmaised ettevõtjad peavad esitama riikide kaupa G20 ja OECD mudelite kohased avalikud aruanded, et takistada maksubaasi kahanemist ja kasumi ümberpaigutamist; väidab, et rahvusvaheliste ettevõtete kasum tuleks maksustada riigis, kus see tekkis; arvab samuti, et maksusoodustused tuleks avalikustada;

| 18. | tuletab meelde, kui oluline on erinevate luureteenistuste vaheline koostöö ja teabevahetus, ning seetõttu nõuab piirkondliku koostöö tõhustamist, et kuritarvituste vältimiseks ühiselt koostada maksustamisalase teabevahetuse kokkuleppe mudel; |
| --- | --- |

18.

tuletab meelde, kui oluline on erinevate luureteenistuste vaheline koostöö ja teabevahetus, ning seetõttu nõuab piirkondliku koostöö tõhustamist, et kuritarvituste vältimiseks ühiselt koostada maksustamisalase teabevahetuse kokkuleppe mudel;

| 19. | tõdeb, et paljud AKV riigid, kooskõlas oma majandusliku arengu ja mitmekesistamise strateegiatega ning sooviga õiguspäraselt ära kasutada globaliseerumise võimalusi, on hoolimata paljudest piirangutest välja arendanud või on välja arendamas oma finantsteenuste sektorit ning on kindlalt otsustanud tagada täieliku vastavuse rahvusvahelistele normidele ja standarditele; |
| --- | --- |

19.

tõdeb, et paljud AKV riigid, kooskõlas oma majandusliku arengu ja mitmekesistamise strateegiatega ning sooviga õiguspäraselt ära kasutada globaliseerumise võimalusi, on hoolimata paljudest piirangutest välja arendanud või on välja arendamas oma finantsteenuste sektorit ning on kindlalt otsustanud tagada täieliku vastavuse rahvusvahelistele normidele ja standarditele;

| 20. | nõuab tungivalt, et finantskeskused, sealhulgas offshore-finantskeskused, kellel on tõestatud kõrge salastatuse tase, võtaksid osa ülemaailmsest võitlusest ebaseaduslike rahavoogude vastu ja peaksid kinni üleilmselt kokkulepitud läbipaistvusstandarditest, ning on seisukohal, et kui kõik katsed pidada koostööst keelduvate riikide ja jurisdiktsioonidega dialoogi või konsultatsioone on ammendunud, tuleks kaaluda sanktsioone, mida kohaldataks täpselt määratletud ja rahvusvaheliselt tunnustatud kriteeriumite põhjal; |
| --- | --- |

20.

nõuab tungivalt, et finantskeskused, sealhulgas offshore-finantskeskused, kellel on tõestatud kõrge salastatuse tase, võtaksid osa ülemaailmsest võitlusest ebaseaduslike rahavoogude vastu ja peaksid kinni üleilmselt kokkulepitud läbipaistvusstandarditest, ning on seisukohal, et kui kõik katsed pidada koostööst keelduvate riikide ja jurisdiktsioonidega dialoogi või konsultatsioone on ammendunud, tuleks kaaluda sanktsioone, mida kohaldataks täpselt määratletud ja rahvusvaheliselt tunnustatud kriteeriumite põhjal;

| 21. | kutsub kõiki AKV riike ja ELi liikmesriike üles tagama avalikkusele juurdepääs riigi ja kohalike omavalitsuste eelarvet puudutavale teabele, et takistada avaliku sektori vahendite suunamist ebaseaduslikesse rahavoogudesse; |
| --- | --- |

21.

kutsub kõiki AKV riike ja ELi liikmesriike üles tagama avalikkusele juurdepääs riigi ja kohalike omavalitsuste eelarvet puudutavale teabele, et takistada avaliku sektori vahendite suunamist ebaseaduslikesse rahavoogudesse;

| 22. | kutsub kõiki AKV riike üles kehtestama vastastikuse järelevalve mehhanism, mis hõlmaks võitlust ebaseaduslike rahavoogudega; |
| --- | --- |

22.

kutsub kõiki AKV riike üles kehtestama vastastikuse järelevalve mehhanism, mis hõlmaks võitlust ebaseaduslike rahavoogudega;

| 23. | tuletab meelde, et maksustamine on arengumaades kindel tuluallikas, kuna tõhusad ja läbipaistvad maksurežiimid kindlustavad hädavajaliku rahastamise, mis tagab juurdepääsu põhilistele avalikele teenustele ja vähendab sotsiaalset ebavõrdsust; |
| --- | --- |

23.

tuletab meelde, et maksustamine on arengumaades kindel tuluallikas, kuna tõhusad ja läbipaistvad maksurežiimid kindlustavad hädavajaliku rahastamise, mis tagab juurdepääsu põhilistele avalikele teenustele ja vähendab sotsiaalset ebavõrdsust;

| 24. | teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon AKV-ELi ministrite nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Komisjonile, Euroopa Ülemkogule, Aafrika Liidule, Üleaafrikalisele Parlamendile, AKV riikidega seotud piirkondlikele ja riikide parlamentidele ja piirkondlikele organisatsioonidele ning Euroopa Investeerimispangale. |
| --- | --- |

24.

teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon AKV-ELi ministrite nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Komisjonile, Euroopa Ülemkogule, Aafrika Liidule, Üleaafrikalisele Parlamendile, AKV riikidega seotud piirkondlikele ja riikide parlamentidele ja piirkondlikele organisatsioonidele ning Euroopa Investeerimispangale.

RESOLUTSIOON (1)

põllumajandusliku pereettevõtluse ja väikepõllumajandustootmise probleemide kohta AKV riikides

AKV-ELi parlamentaarne ühisassamblee,

| — | mis kohtus 19.–21. detsembrini 2016. aastal Keenias Nairobis; |
| --- | --- |

—

mis kohtus 19.–21. detsembrini 2016. aastal Keenias Nairobis;

| — | võttes arvesse oma 28. juuni 2007. aasta resolutsiooni väiketalupidajate vaesuse vähendamise kohta AKV riikides ning 27. novembri 2013. aasta resolutsiooni karjakasvatuse sotsiaalse ja keskkonnamõju kohta AKV riikidele; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 28. juuni 2007. aasta resolutsiooni väiketalupidajate vaesuse vähendamise kohta AKV riikides ning 27. novembri 2013. aasta resolutsiooni karjakasvatuse sotsiaalse ja keskkonnamõju kohta AKV riikidele;

| — | võttes arvesse koostöölepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, millele kirjutati alla 23. juunil 2000. aastal Cotonous (Cotonou leping), eriti selle artikleid 23 ja 34 ning lepingu läbivaatamisi 2005. ja 2010. aastal (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse koostöölepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, millele kirjutati alla 23. juunil 2000. aastal Cotonous (Cotonou leping), eriti selle artikleid 23 ja 34 ning lepingu läbivaatamisi 2005. ja 2010. aastal (2);

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 27. septembri 2011. aasta resolutsiooni ELi poliitilise raamistiku kohta, millega toetatakse arengumaid toiduga kindlustatuse probleemide lahendamisel, (3)11. detsembri 2013. aasta resolutsiooni ELi lähenemisviisi kohta vastupanuvõimele ja katastroofiohu vähendamisele arenguriikides ning toidukriiside õppetundide kohta, (4)13. märtsi 2014. aasta resolutsiooni omandiõiguste, omandi ja jõukuse loomise tähtsuse kohta vaesuse kaotamises ning säästva arengu soodustamises arengumaades, (5)12. märtsi 2015. aasta resolutsiooni Tansaania kohta, eelkõige seoses maade hõivamise küsimusega, (6) ja 7. juuni 2016. aasta resolutsiooni toiduga kindlustatust ja piisavat toitumist käsitleva uue ühenduse kohta (7); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 27. septembri 2011. aasta resolutsiooni ELi poliitilise raamistiku kohta, millega toetatakse arengumaid toiduga kindlustatuse probleemide lahendamisel, (3)11. detsembri 2013. aasta resolutsiooni ELi lähenemisviisi kohta vastupanuvõimele ja katastroofiohu vähendamisele arenguriikides ning toidukriiside õppetundide kohta, (4)13. märtsi 2014. aasta resolutsiooni omandiõiguste, omandi ja jõukuse loomise tähtsuse kohta vaesuse kaotamises ning säästva arengu soodustamises arengumaades, (5)12. märtsi 2015. aasta resolutsiooni Tansaania kohta, eelkõige seoses maade hõivamise küsimusega, (6) ja 7. juuni 2016. aasta resolutsiooni toiduga kindlustatust ja piisavat toitumist käsitleva uue ühenduse kohta (7);

| — | võttes arvesse 31. märtsil 2010. aastal vastu võetud komisjoni teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile „ELi poliitiline raamistik, millega toetatakse arenguriike toiduga kindlustatuse probleemide lahendamisel“, (8) ning 10. mail 2010. aastal vastu võetud nõukogu järeldusi poliitilise raamistiku kohta (9); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 31. märtsil 2010. aastal vastu võetud komisjoni teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile „ELi poliitiline raamistik, millega toetatakse arenguriike toiduga kindlustatuse probleemide lahendamisel“, (8) ning 10. mail 2010. aastal vastu võetud nõukogu järeldusi poliitilise raamistiku kohta (9);

| — | võttes arvesse nõukogu 28. mai 2013. aasta järeldusi, mis käsitlevad toiduga kindlustatust ja toitumisalast kindlustatust välisabis (10); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. mai 2013. aasta järeldusi, mis käsitlevad toiduga kindlustatust ja toitumisalast kindlustatust välisabis (10);

| — | võttes arvesse komisjoni 3. juuli 2014. aasta toitumisalast tegevuskava (11); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 3. juuli 2014. aasta toitumisalast tegevuskava (11);

| — | võttes arvesse ÜRO säästva arengu tippkohtumist ja ÜRO Peaassambleel 25. septembril 2015. aastal vastu võetud lõppdokumenti pealkirjaga „Muudame oma maailma: säästva arengu tegevuskava aastani 2030“ ning eelkõige selles esitatud säästva arengu 2. eesmärki, nimelt teha lõpp näljale, saavutada toiduga kindlustatus ja parem toitumine ning edendada säästvat põllumajandust (12); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO säästva arengu tippkohtumist ja ÜRO Peaassambleel 25. septembril 2015. aastal vastu võetud lõppdokumenti pealkirjaga „Muudame oma maailma: säästva arengu tegevuskava aastani 2030“ ning eelkõige selles esitatud säästva arengu 2. eesmärki, nimelt teha lõpp näljale, saavutada toiduga kindlustatus ja parem toitumine ning edendada säästvat põllumajandust (12);

| — | võttes arvesse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste Pariisi kokkulepet, mis võeti vastu 12. detsembril 2015 (13); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste Pariisi kokkulepet, mis võeti vastu 12. detsembril 2015 (13);

| — | võttes arvesse Aafrika põllumajanduse igakülgse arendamise programmi (CAADP), mille suhtes Aafrika Liit leppis kokku 2002. aastal (14); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Aafrika põllumajanduse igakülgse arendamise programmi (CAADP), mille suhtes Aafrika Liit leppis kokku 2002. aastal (14);

| — | võttes arvesse 2003. aastal Maputos (Mosambiik) toimunud Aafrika Liidu riigipeade tippkohtumist, mille raames leppisid Aafrika Liidu riikide valitsused kokku, et nad investeerivad rohkem kui 10 % oma riigieelarvelistest eraldistest põllumajandussektorisse (15); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2003. aastal Maputos (Mosambiik) toimunud Aafrika Liidu riigipeade tippkohtumist, mille raames leppisid Aafrika Liidu riikide valitsused kokku, et nad investeerivad rohkem kui 10 % oma riigieelarvelistest eraldistest põllumajandussektorisse (15);

| — | võttes arvesse ÜRO 16. detsembri 1966. aasta majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelist pakti; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 16. detsembri 1966. aasta majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelist pakti;

| — | võttes arvesse, et ÜRO kuulutas 2014. aasta rahvusvaheliseks põllumajandusliku pereettevõtluse aastaks (16); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse, et ÜRO kuulutas 2014. aasta rahvusvaheliseks põllumajandusliku pereettevõtluse aastaks (16);

| — | võttes arvesse Aafrika Liidu dokumenti „Aafrika karjakasvatuse poliitiline raamistik: karjakasvatajate kogukondade elu, elatise ja õiguste kindlustamine, kaitsmine ja parandamine“, mis võeti vastu 2010. aasta oktoobris ja kiideti heaks täitevnõukogu 18. korralisel istungil Addis Abebas (Etioopia) 2011. aasta jaanuaris; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Aafrika Liidu dokumenti „Aafrika karjakasvatuse poliitiline raamistik: karjakasvatajate kogukondade elu, elatise ja õiguste kindlustamine, kaitsmine ja parandamine“, mis võeti vastu 2010. aasta oktoobris ja kiideti heaks täitevnõukogu 18. korralisel istungil Addis Abebas (Etioopia) 2011. aasta jaanuaris;

| — | võttes arvesse väliskomisjoni raportit juriidilise isiku vastutuse kohta inimõiguste raskete rikkumiste puhul kolmandates riikides (17); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni raportit juriidilise isiku vastutuse kohta inimõiguste raskete rikkumiste puhul kolmandates riikides (17);

| — | võttes arvesse Aafrika Liidu riigipeade ja valitsusjuhtide 2012. aasta juulis toimunud assambleed, mille raames kuulutati 2014. aasta Aafrika põllumajanduse ja toiduga kindlustatuse aastaks, (18) et tähistada Aafrika põllumajanduse igakülgse arendamise programmi vastuvõtmise kümnendat aastapäeva; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Aafrika Liidu riigipeade ja valitsusjuhtide 2012. aasta juulis toimunud assambleed, mille raames kuulutati 2014. aasta Aafrika põllumajanduse ja toiduga kindlustatuse aastaks, (18) et tähistada Aafrika põllumajanduse igakülgse arendamise programmi vastuvõtmise kümnendat aastapäeva;

| — | võttes arvesse 15. oktoobri 2015. aasta Milano linnatoidu poliitika pakti, mille esitas Milano linnavalitsus ja millele on alla kirjutanud 113 linna üle kogu maailma, ning mis esitati ÜRO peasekretärile Ban Ki-moonile ja mis tõendab linnade keskset tähtsust jätkusuutliku toidupoliitika kujundamisel; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 15. oktoobri 2015. aasta Milano linnatoidu poliitika pakti, mille esitas Milano linnavalitsus ja millele on alla kirjutanud 113 linna üle kogu maailma, ning mis esitati ÜRO peasekretärile Ban Ki-moonile ja mis tõendab linnade keskset tähtsust jätkusuutliku toidupoliitika kujundamisel;

| — | võttes arvesse Malabo deklaratsiooni „Põllumajanduse kiirem areng ja muutumine ühise heaolu ja paremate elatusvahendite nimel“, mis võeti vastu 27. juunil 2014. aastal Malabos (Ekvatoriaal-Guinea) toimunud Aafrika Liidu riigipeade tippkohtumisel ja milles Aafrika Liidu riikide valitsused kinnitasid lubadust suunata vähemalt 10 % riigi eelarvekuludest põllumajandusse (19); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Malabo deklaratsiooni „Põllumajanduse kiirem areng ja muutumine ühise heaolu ja paremate elatusvahendite nimel“, mis võeti vastu 27. juunil 2014. aastal Malabos (Ekvatoriaal-Guinea) toimunud Aafrika Liidu riigipeade tippkohtumisel ja milles Aafrika Liidu riikide valitsused kinnitasid lubadust suunata vähemalt 10 % riigi eelarvekuludest põllumajandusse (19);

| — | võttes arvesse 2009. aastal G8 kohtumisel vastu võetud L’Aquila toiduga kindlustatuse algatust (20); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2009. aastal G8 kohtumisel vastu võetud L’Aquila toiduga kindlustatuse algatust (20);

| — | võttes arvesse Aafrika maapoliitika raamistikku ja suuniseid, mis võeti vastu 2009. aasta aprillis Addis Abebas (Etioopia) toimunud põllumajanduse, maa ja karjakasvatuse ministrite ühiskonverentsil, (21) ja Aafrikas maaga seotud probleeme ja väljakutseid käsitlevat deklaratsiooni, (22) mille Aafrika Liidu riikide juhid võtsid vastu 2009. aasta juulis Sirtes (Liibüa) toimunud tippkohtumisel ja milles kutsuti üles rakendama tõhusalt maapoliitika raamistikku ja suuniseid; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Aafrika maapoliitika raamistikku ja suuniseid, mis võeti vastu 2009. aasta aprillis Addis Abebas (Etioopia) toimunud põllumajanduse, maa ja karjakasvatuse ministrite ühiskonverentsil, (21) ja Aafrikas maaga seotud probleeme ja väljakutseid käsitlevat deklaratsiooni, (22) mille Aafrika Liidu riikide juhid võtsid vastu 2009. aasta juulis Sirtes (Liibüa) toimunud tippkohtumisel ja milles kutsuti üles rakendama tõhusalt maapoliitika raamistikku ja suuniseid;

| — | võttes arvesse Aafrika ulatuslike maaga seotud investeeringute juhtpõhimõtteid, mis võeti vastu 1. ja 2. mail 2014. aastal Addis Abebas (Etioopia) toimunud Aafrika Liidu riikide põllumajanduse, maaelu arengu, kalanduse ja vesiviljeluse ministrite ühiskonverentsil, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Aafrika ulatuslike maaga seotud investeeringute juhtpõhimõtteid, mis võeti vastu 1. ja 2. mail 2014. aastal Addis Abebas (Etioopia) toimunud Aafrika Liidu riikide põllumajanduse, maaelu arengu, kalanduse ja vesiviljeluse ministrite ühiskonverentsil,

| — | võttes arvesse ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) 2004. aasta vabatahtlikke suuniseid, mille abil järk-järgult teostatakse õigust piisavale toidule riikliku toiduga kindlustatuse raames (23); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) 2004. aasta vabatahtlikke suuniseid, mille abil järk-järgult teostatakse õigust piisavale toidule riikliku toiduga kindlustatuse raames (23);

| — | võttes arvesse 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti;

| — | võttes arvesse 1979. aasta konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta (24); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1979. aasta konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta (24);

| — | võttes arvesse 1987. aasta inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika hartat (25); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1987. aasta inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika hartat (25);

| — | võttes arvesse ÜRO 2007. aasta põlisrahvaste õiguste deklaratsiooni (26); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 2007. aasta põlisrahvaste õiguste deklaratsiooni (26);

| — | võttes arvesse ÜRO 2007. aasta peamisi põhimõtteid ja suuniseid arengupõhiste väljatõstmiste ja ümberasustamiste kohta (27); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 2007. aasta peamisi põhimõtteid ja suuniseid arengupõhiste väljatõstmiste ja ümberasustamiste kohta (27);

| — | võttes arvesse ÜRO ettevõtluse ja inimõiguste juhtpõhimõtteid, mille ÜRO Inimõiguste Nõukogu kiitis heaks 2011. aastal, (28) ja OECD suuniseid rahvusvahelistele ettevõtjatele, mida ajakohastati 2011. aastal (29); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO ettevõtluse ja inimõiguste juhtpõhimõtteid, mille ÜRO Inimõiguste Nõukogu kiitis heaks 2011. aastal, (28) ja OECD suuniseid rahvusvahelistele ettevõtjatele, mida ajakohastati 2011. aastal (29);

| — | võttes arvesse 2011. aasta Busani tulemusliku arengukoostöö partnerlust (30); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2011. aasta Busani tulemusliku arengukoostöö partnerlust (30);

| — | võttes arvesse 2012. aasta vabatahtlikke suuniseid maaomandi, kalanduse ja metsade vastutustundliku majandamise kohta (31); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2012. aasta vabatahtlikke suuniseid maaomandi, kalanduse ja metsade vastutustundliku majandamise kohta (31);

| — | võttes arvesse 1991. aasta rahvusvahelist uute taimesortide kaitse konventsiooni (32); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1991. aasta rahvusvahelist uute taimesortide kaitse konventsiooni (32);

| — | võttes arvesse Maastrichti põhimõtteid riikide eksterritoriaalsete kohustuste kohta majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste valdkonnas; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Maastrichti põhimõtteid riikide eksterritoriaalsete kohustuste kohta majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste valdkonnas;

| — | võttes arvesse 2001. aasta taimegeneetiliste ressursside toidu ja põllumajanduse tarbeks kasutamise rahvusvahelist lepingut (33); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2001. aasta taimegeneetiliste ressursside toidu ja põllumajanduse tarbeks kasutamise rahvusvahelist lepingut (33);

| — | võttes arvesse 1992. aasta bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni ning sellega seotud 2000. aasta Cartagena bioohutuse protokolli ja 2010. aasta geneetilistele ressurssidele juurdepääsu ja nende kasutamisest saadava tulu õiglase ja erapooletu jaotamise Nagoya protokolli (34); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1992. aasta bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni ning sellega seotud 2000. aasta Cartagena bioohutuse protokolli ja 2010. aasta geneetilistele ressurssidele juurdepääsu ja nende kasutamisest saadava tulu õiglase ja erapooletu jaotamise Nagoya protokolli (34);

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 18 lõiget 1; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 18 lõiget 1;

| — | võttes arvesse sotsiaal- ja keskkonnakomitee raportit (AKV-EL/xxx.xxx vxx-xx); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse sotsiaal- ja keskkonnakomitee raportit (AKV-EL/xxx.xxx vxx-xx);

| A. | arvestades, et väiketootjate ja eriti põliselanike, põllumajanduslike pereettevõtjate, naiste, karjakasvatajate ja kalurite õigusi maale tavaliselt ei tunnustata, mistõttu on nad kaitsetud sobimatute maatehingute, nõusolekuta võõrandamise ja õiglase hüvitise maksmata jätmise suhtes; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et väiketootjate ja eriti põliselanike, põllumajanduslike pereettevõtjate, naiste, karjakasvatajate ja kalurite õigusi maale tavaliselt ei tunnustata, mistõttu on nad kaitsetud sobimatute maatehingute, nõusolekuta võõrandamise ja õiglase hüvitise maksmata jätmise suhtes;

| B. | arvestades, et maa hõivamise puudused on suuremad kui selle eelised; arvestades, et selleks, et teha ruumi arendajatele, on põletatud ja hävitatud asulaid, ning ümberpaigutamiseks sobivad kohad asuvad sageli kesksetest äripiirkondadest kaugel, mis sunnib põllumajandustootjaid elama oma peamisest sissetulekuallikast eemal; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et maa hõivamise puudused on suuremad kui selle eelised; arvestades, et selleks, et teha ruumi arendajatele, on põletatud ja hävitatud asulaid, ning ümberpaigutamiseks sobivad kohad asuvad sageli kesksetest äripiirkondadest kaugel, mis sunnib põllumajandustootjaid elama oma peamisest sissetulekuallikast eemal;

| C. | arvestades, et vahendite otsene eraldamine ja erasektori investeeringud väikepõllumajandusse on AKV riikides viimase kolmekümne aasta jooksul vähenenud, samas kui madala sissetulekuga riikide sõltuvus toidu impordist on suurenenud, muutes nad kaitsetuks hindade kõikumise suhtes rahvusvahelistel turgudel; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et vahendite otsene eraldamine ja erasektori investeeringud väikepõllumajandusse on AKV riikides viimase kolmekümne aasta jooksul vähenenud, samas kui madala sissetulekuga riikide sõltuvus toidu impordist on suurenenud, muutes nad kaitsetuks hindade kõikumise suhtes rahvusvahelistel turgudel;

| D. | arvestades, et põllumajanduse tootlikkuse ja väiketootjate sissetulekute suurendamine on AKV riikides vaesuse vähendamiseks keskne tegur, mis aitab kaasa toiduga kindlustatuse ja tööhõivekindluse parandamisele ning vähendab sekkumist maaga seotud õigustesse; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et põllumajanduse tootlikkuse ja väiketootjate sissetulekute suurendamine on AKV riikides vaesuse vähendamiseks keskne tegur, mis aitab kaasa toiduga kindlustatuse ja tööhõivekindluse parandamisele ning vähendab sekkumist maaga seotud õigustesse;

| E. | arvestades, et ulatuslike avaliku ja erasektori partnerluste abil luuakse AKV riikide põllumajanduses suurtele põllumajandusettevõtjatele turgu valitsev seisund, mis jätab kõrvale kohalikud ettevõtjad; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ulatuslike avaliku ja erasektori partnerluste abil luuakse AKV riikide põllumajanduses suurtele põllumajandusettevõtjatele turgu valitsev seisund, mis jätab kõrvale kohalikud ettevõtjad;

| F. | arvestades, et säästva arengu tegevuskava aastani 2030 ja 2015. aasta detsembris sõlmitud Pariisi kliimamuutuste kokkulepe toovad esile, kui tähtis on töötada välja põllumajandusmudel, mis aitab parandada vastupidavust ja luua jätkusuutlikke toidusüsteeme; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et säästva arengu tegevuskava aastani 2030 ja 2015. aasta detsembris sõlmitud Pariisi kliimamuutuste kokkulepe toovad esile, kui tähtis on töötada välja põllumajandusmudel, mis aitab parandada vastupidavust ja luua jätkusuutlikke toidusüsteeme;

| G. | arvestades, et 2008. aasta toidukriis tõi üldise üksmeele selles osas, et toetada tuleb väikepõllumajandustootjate toidutootmist siseturgudele; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et 2008. aasta toidukriis tõi üldise üksmeele selles osas, et toetada tuleb väikepõllumajandustootjate toidutootmist siseturgudele;

| H. | arvestades, et 1980ndate alguses algatatud struktuurilise kohandamise programmidega kujundati välja ekspordipõhine põllumajandus, kus kõige tähtsamal kohal oli üleilmsetel turgudel müügiks mõeldud toodete tootmise suurendamine; arvestades, et selline valik soodustas suuremahulisi, kapitalimahukaid ja mehhaniseeritud tootmisviise ning väikepõllumajandustootmine pälvis üsna vähe tähelepanu; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et 1980ndate alguses algatatud struktuurilise kohandamise programmidega kujundati välja ekspordipõhine põllumajandus, kus kõige tähtsamal kohal oli üleilmsetel turgudel müügiks mõeldud toodete tootmise suurendamine; arvestades, et selline valik soodustas suuremahulisi, kapitalimahukaid ja mehhaniseeritud tootmisviise ning väikepõllumajandustootmine pälvis üsna vähe tähelepanu;

| I. | arvestades, et rahvusvaheliste turgude volatiilsus tulevikus suureneb; arvestades, et riigid ei tohiks riskida impordist ülemäära sõltuvaks muutumisega, vaid peaksid toimetuleku kindlustamiseks investeerima eeskätt hoopis sisemaisesse toidutootmisse; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et rahvusvaheliste turgude volatiilsus tulevikus suureneb; arvestades, et riigid ei tohiks riskida impordist ülemäära sõltuvaks muutumisega, vaid peaksid toimetuleku kindlustamiseks investeerima eeskätt hoopis sisemaisesse toidutootmisse;

| J. | arvestades, et nn arengukeskuste eesmärk on meelitada ligi rahvusvahelisi investoreid suurtele eraettevõtjatele maa kättesaadavaks tegemise kaudu, ja arvestades, et seda ei tohiks teha põllumajanduslike pereettevõtjate arvelt; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et nn arengukeskuste eesmärk on meelitada ligi rahvusvahelisi investoreid suurtele eraettevõtjatele maa kättesaadavaks tegemise kaudu, ja arvestades, et seda ei tohiks teha põllumajanduslike pereettevõtjate arvelt;

| K. | arvestades, et põllumajandusettevõtjate õigus toota, vahetada ja müüa seemneid vabalt on aluseks 90 % põllumajanduslikest elatise teenimise viisidest Aafrikas, samas kui seemnete mitmekesisus on tähtis põllumajandustootmise vastupidavuse suurendamisel kliimamuutuste suhtes; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et põllumajandusettevõtjate õigus toota, vahetada ja müüa seemneid vabalt on aluseks 90 % põllumajanduslikest elatise teenimise viisidest Aafrikas, samas kui seemnete mitmekesisus on tähtis põllumajandustootmise vastupidavuse suurendamisel kliimamuutuste suhtes;

| L. | arvestades, et põllumajanduslikud pereettevõtjad ja väikepõllumajandustootjad on näidanud, et nad suudavad pakkuda mitmekesiseid tooteid, sealhulgas karjakasvatuse ja kalanduse kaudu, ja suurendada toiduainete tootmist jätkusuutlikult agroökoloogiliste tavade kaudu; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et põllumajanduslikud pereettevõtjad ja väikepõllumajandustootjad on näidanud, et nad suudavad pakkuda mitmekesiseid tooteid, sealhulgas karjakasvatuse ja kalanduse kaudu, ja suurendada toiduainete tootmist jätkusuutlikult agroökoloogiliste tavade kaudu;

| M. | arvestades, et monokultuuride kasvatamine võib suurendada sõltuvust keemilistest väetistest ja pestitsiididest ning põhjustada maa ulatuslikku degradeerumist ja kliimamuutusi; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et monokultuuride kasvatamine võib suurendada sõltuvust keemilistest väetistest ja pestitsiididest ning põhjustada maa ulatuslikku degradeerumist ja kliimamuutusi;

| N. | arvestades, et suuremahuline põllumajandus Aafrikas tekitab vähemalt 14 % aastasest kasvuhoonegaaside koguheitest ja seda peamiselt lämmastikväetiste kasutamise tõttu, mistõttu Aafrika on olnud alates 2000. aastast maailma suuruselt kolmas kasvuhoonegaaside tekitaja (35); |
| --- | --- |

N.

arvestades, et suuremahuline põllumajandus Aafrikas tekitab vähemalt 14 % aastasest kasvuhoonegaaside koguheitest ja seda peamiselt lämmastikväetiste kasutamise tõttu, mistõttu Aafrika on olnud alates 2000. aastast maailma suuruselt kolmas kasvuhoonegaaside tekitaja (35);

| O. | arvestades, et sooline aspekt ja koolitus on AKV riikide põllumajandusse investeerimisel väga olulised; arvestades, et naiste mõjuvõimu suurendamine väikepõllumajanduses aktiivsete ja kvalifitseeritud muutuste elluviijatena on otsustava tähtsusega sektori majandusliku arengu jaoks; arvestades, et maal elavaid naisi on kaua aega diskrimineeritud paljudele tootmisressurssidele, sh maale, krediidile, sisenditele ja teenustele ligipääsus; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et sooline aspekt ja koolitus on AKV riikide põllumajandusse investeerimisel väga olulised; arvestades, et naiste mõjuvõimu suurendamine väikepõllumajanduses aktiivsete ja kvalifitseeritud muutuste elluviijatena on otsustava tähtsusega sektori majandusliku arengu jaoks; arvestades, et maal elavaid naisi on kaua aega diskrimineeritud paljudele tootmisressurssidele, sh maale, krediidile, sisenditele ja teenustele ligipääsus;

| P. | arvestades, et ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni hinnangul on kogu maailmas taimede geneetilisest mitmekesisusest kadunud umbes 75 %; arvestades, et ulatuslik geneetiline erosioon vähendab kaitset kliimamuutuste ning uute kahjurite ja haiguste eest; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni hinnangul on kogu maailmas taimede geneetilisest mitmekesisusest kadunud umbes 75 %; arvestades, et ulatuslik geneetiline erosioon vähendab kaitset kliimamuutuste ning uute kahjurite ja haiguste eest;

| Q. | arvestades, et kontroll seemnete üle, nende omandiõigus ja taskukohasus on vaeste põllumajandustootjate toiduga kindlustatuse jaoks otsustava tähtsusega; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et kontroll seemnete üle, nende omandiõigus ja taskukohasus on vaeste põllumajandustootjate toiduga kindlustatuse jaoks otsustava tähtsusega;

| R. | arvestades, et põllumajanduslikud pereettevõtjad saavutavad maa osas sageli suurema tootlikkuse kui suuremad põllumajandusettevõtjad ja kasutavad hektari kohta rohkem tööjõudu kui suuremad põllumajandusettevõtjad; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et põllumajanduslikud pereettevõtjad saavutavad maa osas sageli suurema tootlikkuse kui suuremad põllumajandusettevõtjad ja kasutavad hektari kohta rohkem tööjõudu kui suuremad põllumajandusettevõtjad;

| S. | arvestades, et Aafrikas on vee kättesaadavus põllumajandustootjate jaoks suur probleem; arvestades, et väikepõllumajandustootjate niisutussüsteemide toetamine rahastamise ja tehnilise abi kaudu võib oluliselt parandada tootlikkust ja sissetulekut, kuna veele juurdepääs annab võimaluse kohalikku arengut edendada; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et Aafrikas on vee kättesaadavus põllumajandustootjate jaoks suur probleem; arvestades, et väikepõllumajandustootjate niisutussüsteemide toetamine rahastamise ja tehnilise abi kaudu võib oluliselt parandada tootlikkust ja sissetulekut, kuna veele juurdepääs annab võimaluse kohalikku arengut edendada;

| T. | arvestades, et paljud väikepõllumajandustootjad ja maakogukonnad järgivad traditsioonilisi tavasid ja kasutavad jätkuvalt täiendava valguallikana loodusest püütud loomade liha (ulukiliha); arvestades, et see on järjest enam osutunud jätkusuutmatuks; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et paljud väikepõllumajandustootjad ja maakogukonnad järgivad traditsioonilisi tavasid ja kasutavad jätkuvalt täiendava valguallikana loodusest püütud loomade liha (ulukiliha); arvestades, et see on järjest enam osutunud jätkusuutmatuks;

| U. | arvestades, et põllumajanduslikud pereettevõtjad ja väikepõllumajandustootjad mõjutavad arenguriikide majanduslikku, poliitilist ja sotsiaal-kultuurilist arengut, millel on otsene mõju riigi ülesehitamise protsessile; arvestades, et riigi ülesehitamise protsessi läbikukkumine võib kaasa tuua poliitilise ebastabiilsuse, sotsiaalsed rahutused, ebaõigluse ja sotsiaal-kultuurilise stagnatsiooni, mille tulemuseks on läbikukkunud riigid; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et põllumajanduslikud pereettevõtjad ja väikepõllumajandustootjad mõjutavad arenguriikide majanduslikku, poliitilist ja sotsiaal-kultuurilist arengut, millel on otsene mõju riigi ülesehitamise protsessile; arvestades, et riigi ülesehitamise protsessi läbikukkumine võib kaasa tuua poliitilise ebastabiilsuse, sotsiaalsed rahutused, ebaõigluse ja sotsiaal-kultuurilise stagnatsiooni, mille tulemuseks on läbikukkunud riigid;

| V. | arvestades, et perekondlikud põllumajandusettevõtted on põlvkondadevahelise solidaarsuse ning sotsiaalse ja keskkonnaalase vastutuse peamine allikas, edendades seeläbi säästvat arengut isegi kõige vaesemates piirkondades; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et perekondlikud põllumajandusettevõtted on põlvkondadevahelise solidaarsuse ning sotsiaalse ja keskkonnaalase vastutuse peamine allikas, edendades seeläbi säästvat arengut isegi kõige vaesemates piirkondades;

| W. | arvestades, et ligikaudu 7,2 miljardit inimest maailma elanikkonnast saab elatise põllumajandusliku tootmise süsteemidest, mida esindab üle 570 miljoni põllumajandustootja kogu maailmas; arvestades, et väikepõllumajandus moodustab suurema osa maailma põllumajandussüsteemidest; arvestades, et kogu maailmas on 73 % põllumajandustootjatest vähem kui üks hektar maad, ning arvestades, et 85 % on alla 2 hektari maad; arvestades, et väikepõllumajandustootjad aitavad suures osas kaasa põllumajandustootmisele arengumaades ning neil on äärmiselt oluline roll toiduga kindlustatuses, majanduskasvus, töökohtade loomisel ja vaesuse vähendamisel; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et ligikaudu 7,2 miljardit inimest maailma elanikkonnast saab elatise põllumajandusliku tootmise süsteemidest, mida esindab üle 570 miljoni põllumajandustootja kogu maailmas; arvestades, et väikepõllumajandus moodustab suurema osa maailma põllumajandussüsteemidest; arvestades, et kogu maailmas on 73 % põllumajandustootjatest vähem kui üks hektar maad, ning arvestades, et 85 % on alla 2 hektari maad; arvestades, et väikepõllumajandustootjad aitavad suures osas kaasa põllumajandustootmisele arengumaades ning neil on äärmiselt oluline roll toiduga kindlustatuses, majanduskasvus, töökohtade loomisel ja vaesuse vähendamisel;

| X. | arvestades, et iga AKV riigi tegelikule olukorrale vastavate poliitikameetmete puudumine, mis toetaksid põllumajanduslikke pereettevõtjaid ja väikepõllumajandustootjaid, et arendada iseseisvat toimetulekut ja säästvaid põllumajandustavasid, suurendab nende ees seisvaid erinevaid ja keerukaid probleeme; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et iga AKV riigi tegelikule olukorrale vastavate poliitikameetmete puudumine, mis toetaksid põllumajanduslikke pereettevõtjaid ja väikepõllumajandustootjaid, et arendada iseseisvat toimetulekut ja säästvaid põllumajandustavasid, suurendab nende ees seisvaid erinevaid ja keerukaid probleeme;

| Y. | arvestades, et innovatsioon põllumajandussektoris on tööjõu ja maakasutuse tõhususe parandamiseks otsustav tegur, mis võimaldaks perekondadel, kes omavad ja juhivad põllumajandusettevõtteid, pääseda vaesusest ja saavutada heaolu; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et innovatsioon põllumajandussektoris on tööjõu ja maakasutuse tõhususe parandamiseks otsustav tegur, mis võimaldaks perekondadel, kes omavad ja juhivad põllumajandusettevõtteid, pääseda vaesusest ja saavutada heaolu;

| Z. | arvestades, et asjakohaste kohalikku põllumajandust käsitlevate teadusuuringute, maapiirkondade nõustamisteenuste ja koolituse puudumine, mis aitaks muu hulgas põllumajanduslikke pereettevõtjaid ja väikepõllumajandustootjaid, on muutunud asjaomase sektori arengut takistavaks teguriks; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et asjakohaste kohalikku põllumajandust käsitlevate teadusuuringute, maapiirkondade nõustamisteenuste ja koolituse puudumine, mis aitaks muu hulgas põllumajanduslikke pereettevõtjaid ja väikepõllumajandustootjaid, on muutunud asjaomase sektori arengut takistavaks teguriks;

| AA. | arvestades, et perekondlikud põllumajandusettevõtted on noortele sageli ainsaks võimaluseks saada tööd ja omandada tööoskusi; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et perekondlikud põllumajandusettevõtted on noortele sageli ainsaks võimaluseks saada tööd ja omandada tööoskusi;

| 1. | palub valitsustel ja rahastajatel peatada või vaadata läbi kõik meetmed ja projektid, millega otseselt innustatakse ja soodustatakse maade hõivamist või millega kaudselt suurendatakse survet maale ja loodusvaradele ning mille tagajärjel võidakse inimõigusi tõsiselt rikkuda; |
| --- | --- |

1.

palub valitsustel ja rahastajatel peatada või vaadata läbi kõik meetmed ja projektid, millega otseselt innustatakse ja soodustatakse maade hõivamist või millega kaudselt suurendatakse survet maale ja loodusvaradele ning mille tagajärjel võidakse inimõigusi tõsiselt rikkuda;

| 2. | tuletab meelde, et säästva arengu eesmärgid, mis tuleb saavutada 2030. aastaks, hõlmavad ka säästva põllumajanduse edendamist; |
| --- | --- |

2.

tuletab meelde, et säästva arengu eesmärgid, mis tuleb saavutada 2030. aastaks, hõlmavad ka säästva põllumajanduse edendamist;

| 3. | nõuab tungivalt, et ELi liikmesriigid looksid tõepoolest säästvat arengut soodustavad vahendid ja instrumendid, näiteks parimad maaviljelustehnikad, millega toetatakse Sahara-taguses Aafrikas põllumajanduslikku pereettevõtlust ja kohalikke ettevõtteid, ning tuletab meelde, et põllumajanduslikud pereettevõtjad ja väikepõllumajandustootjad toodavad ligikaudu 80 % maailma toiduainetest ja tagavad AKV riikides üle 60 % töökohtadest; rõhutab, et saagikus on väikepõllumajanduses tulu oluline tegur; |
| --- | --- |

3.

nõuab tungivalt, et ELi liikmesriigid looksid tõepoolest säästvat arengut soodustavad vahendid ja instrumendid, näiteks parimad maaviljelustehnikad, millega toetatakse Sahara-taguses Aafrikas põllumajanduslikku pereettevõtlust ja kohalikke ettevõtteid, ning tuletab meelde, et põllumajanduslikud pereettevõtjad ja väikepõllumajandustootjad toodavad ligikaudu 80 % maailma toiduainetest ja tagavad AKV riikides üle 60 % töökohtadest; rõhutab, et saagikus on väikepõllumajanduses tulu oluline tegur;

| 4. | kutsub ELi, selle liikmesriike ja AKV riike üles innustama põllumajanduslike pereettevõtete osalemist programmides, millega toetatakse innovatsiooni ja olemasolevate tehnoloogiate ja tavade laialdasemat kohaldamist; märgib, et uute tehnoloogiate ja põllumajandusettevõtete juhtimistavade arendamise, kohandamise ja rakendamise puhul tuleks võtta arvesse konkreetse põllumajandusliku pereettevõtluse struktuuri igas riigis, nagu on soovitanud ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsioon oma aruandes „Toidu ja põllumajanduse olukord – Innovatsioon põllumajanduslikus pereettevõtluses („The State of Food and Agriculture – Innovation in Family Farming“); |
| --- | --- |

4.

kutsub ELi, selle liikmesriike ja AKV riike üles innustama põllumajanduslike pereettevõtete osalemist programmides, millega toetatakse innovatsiooni ja olemasolevate tehnoloogiate ja tavade laialdasemat kohaldamist; märgib, et uute tehnoloogiate ja põllumajandusettevõtete juhtimistavade arendamise, kohandamise ja rakendamise puhul tuleks võtta arvesse konkreetse põllumajandusliku pereettevõtluse struktuuri igas riigis, nagu on soovitanud ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsioon oma aruandes „Toidu ja põllumajanduse olukord – Innovatsioon põllumajanduslikus pereettevõtluses („The State of Food and Agriculture – Innovation in Family Farming“);

| 5. | rõhutab, et väikepõllumajandus moodustab rohkem kui 80 % kogu maailma põllumajanduslikust tootmisest ning sellel on oluline roll toiduainetega kindlustatuses, vaesuse vähendamisel ja loodusvarade säästvas majandamises; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et väikepõllumajandus moodustab rohkem kui 80 % kogu maailma põllumajanduslikust tootmisest ning sellel on oluline roll toiduainetega kindlustatuses, vaesuse vähendamisel ja loodusvarade säästvas majandamises;

| 6. | kutsub AKV riike üles julgustama senisest enam noori toetama põllumajanduslikku pereettevõtlust; |
| --- | --- |

6.

kutsub AKV riike üles julgustama senisest enam noori toetama põllumajanduslikku pereettevõtlust;

| 7. | märgib, et põllumajandustootjate vananemine, piiratud juurdepääs sotsiaalkaitsele, varadele, finantsteenustele, turgudele ja tõhusatele tugiteenustele ning põllumajandustootjate vähene organiseeritus piirab oluliselt väikepõllumajanduse arendamist ning vähendab noorte tööhõive võimalusi põllumajanduses; |
| --- | --- |

7.

märgib, et põllumajandustootjate vananemine, piiratud juurdepääs sotsiaalkaitsele, varadele, finantsteenustele, turgudele ja tõhusatele tugiteenustele ning põllumajandustootjate vähene organiseeritus piirab oluliselt väikepõllumajanduse arendamist ning vähendab noorte tööhõive võimalusi põllumajanduses;

| 8. | tuletab meelde, et vaatamata paljudele piirangutele võib põllumajanduslikul pereettevõtlusel ja väikepõllumajandusel olla siiski oluline roll toiduga kindlustatuses, majanduskasvus ja vaesuse vähendamisel ning potentsiaal luua maapiirkondades inimväärseid töökohti naistele ja meestele; |
| --- | --- |

8.

tuletab meelde, et vaatamata paljudele piirangutele võib põllumajanduslikul pereettevõtlusel ja väikepõllumajandusel olla siiski oluline roll toiduga kindlustatuses, majanduskasvus ja vaesuse vähendamisel ning potentsiaal luua maapiirkondades inimväärseid töökohti naistele ja meestele;

| 9. | kutsub ELi ja selle liikmesriike üles tagama, et ELis asuvad investorid austaksid kohalike kogukondade õigusi ja väikeste põllumajandusettevõtete vajadusi, rakendades tõhusalt rahvusvahelisi norme, mis reguleerivad vastutustundlikku investeerimist põllumajandusse, sealhulgas Aafrika Liidu Aafrika maapoliitika raamistikku ja suuniseid ning tema juhtpõhimõtteid ulatuslike maaga seotud investeeringute kohta Aafrikas, ning järgiksid ÜRO ettevõtluse ja inimõiguste juhtpõhimõtteid ning OECD suuniseid rahvusvahelistele ettevõtetele; |
| --- | --- |

9.

kutsub ELi ja selle liikmesriike üles tagama, et ELis asuvad investorid austaksid kohalike kogukondade õigusi ja väikeste põllumajandusettevõtete vajadusi, rakendades tõhusalt rahvusvahelisi norme, mis reguleerivad vastutustundlikku investeerimist põllumajandusse, sealhulgas Aafrika Liidu Aafrika maapoliitika raamistikku ja suuniseid ning tema juhtpõhimõtteid ulatuslike maaga seotud investeeringute kohta Aafrikas, ning järgiksid ÜRO ettevõtluse ja inimõiguste juhtpõhimõtteid ning OECD suuniseid rahvusvahelistele ettevõtetele;

| 10. | rõhutab, et on vaja toetada mitte ainult väikepõllumajandustootjaid, vaid ka maapiirkondade väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid, kes ostavad väikepõllumajandustootjatelt tooteid ja varustavad neid kaupadega; |
| --- | --- |

10.

rõhutab, et on vaja toetada mitte ainult väikepõllumajandustootjaid, vaid ka maapiirkondade väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid, kes ostavad väikepõllumajandustootjatelt tooteid ja varustavad neid kaupadega;

| 11. | tuletab meelde, kui oluline on tugev ja elujõuline teenuste sektor, mis ühendab väikepõllumajandustootmise laiemate turgudega, et väikepõllumajandustootjatel oleks võimalik oma ettevõtteid laiendada ja arendada; |
| --- | --- |

11.

tuletab meelde, kui oluline on tugev ja elujõuline teenuste sektor, mis ühendab väikepõllumajandustootmise laiemate turgudega, et väikepõllumajandustootjatel oleks võimalik oma ettevõtteid laiendada ja arendada;

| 12. | tuletab meelde, et 2013. aastal avastatud suur põhjaveekiht Keenias näitab, et Aafrika ei ole kaugeltki kuiv, vaid seal on külluslikud veevarud; rõhutab, et põllumajandustootjate jaoks on probleemiks juurdepääs ning ainult umbes 6 % haritavast maast on varustatud niisutussüsteemidega, mis jätab miljonid põllumajandustootjad sõltuvaks vihmatoitelisest põllumajandusest; |
| --- | --- |

12.

tuletab meelde, et 2013. aastal avastatud suur põhjaveekiht Keenias näitab, et Aafrika ei ole kaugeltki kuiv, vaid seal on külluslikud veevarud; rõhutab, et põllumajandustootjate jaoks on probleemiks juurdepääs ning ainult umbes 6 % haritavast maast on varustatud niisutussüsteemidega, mis jätab miljonid põllumajandustootjad sõltuvaks vihmatoitelisest põllumajandusest;

| 13. | tuletab meelde, et juurdepääs veele on Aafrika põllumajandustootjate jaoks oluline küsimus ja võimalus kohalikuks arenguks, ning rõhutab, et veel üks takistus on kogu Aafrika üksikasjaliku hüdrogeoloogilise kaardistamise puudumine; |
| --- | --- |

13.

tuletab meelde, et juurdepääs veele on Aafrika põllumajandustootjate jaoks oluline küsimus ja võimalus kohalikuks arenguks, ning rõhutab, et veel üks takistus on kogu Aafrika üksikasjaliku hüdrogeoloogilise kaardistamise puudumine;

| 14. | rõhutab, kui oluline on leida viis, kuidas teostada hüdrogeoloogilist kaardistamist ja teha saadav teave avalikkusele või väikepõllumajandustootjatele kättesaadavaks, kuna see võib täielikult muuta põllumajanduslikku maastikku ja põllumajandust; |
| --- | --- |

14.

rõhutab, kui oluline on leida viis, kuidas teostada hüdrogeoloogilist kaardistamist ja teha saadav teave avalikkusele või väikepõllumajandustootjatele kättesaadavaks, kuna see võib täielikult muuta põllumajanduslikku maastikku ja põllumajandust;

| 15. | tuletab meelde, et kui põllumajanduslik tegevus saab kohalikul tasandil laieneda, on põllumajandustootjatel võimalik teenida rohkem kapitali, mida saab investeerida kohapeal, parandades seeläbi suutlikkust ja tõhusust ning suurendades tulu; |
| --- | --- |

15.

tuletab meelde, et kui põllumajanduslik tegevus saab kohalikul tasandil laieneda, on põllumajandustootjatel võimalik teenida rohkem kapitali, mida saab investeerida kohapeal, parandades seeläbi suutlikkust ja tõhusust ning suurendades tulu;

| 16. | märgib murelikult, et paljude maatehingutega rikutakse nendesse kaasatud kogukondade puhul vaba, eelneva ja teadliku nõusoleku põhimõtet; juhib eelkõige tähelepanu asjaolule, et toiduga kindlustatust ja piisavat toitumist käsitleva uue ühenduse (NAFSN) raames toimuvasse otsuste tegemisse ei ole kaasatud kõiki sidusrühmi, eelkõige väikepõllumajandustootjaid; |
| --- | --- |

16.

märgib murelikult, et paljude maatehingutega rikutakse nendesse kaasatud kogukondade puhul vaba, eelneva ja teadliku nõusoleku põhimõtet; juhib eelkõige tähelepanu asjaolule, et toiduga kindlustatust ja piisavat toitumist käsitleva uue ühenduse (NAFSN) raames toimuvasse otsuste tegemisse ei ole kaasatud kõiki sidusrühmi, eelkõige väikepõllumajandustootjaid;

| 17. | rõhutab vajadust elavdada avaliku sektori investeeringuid AKV riikide põllumajandusse ja seada esmatähtsaks investeerimine põllumajanduslikesse tugiteenustesse, sh koolitusse, ja agroökoloogiaga seotud teadlikkusse, kooskõlas rahvusvahelise arengule suunatud põllumajandusteaduste ja tehnoloogia hindamise institutsiooni (IAASTD) järeldustega, õigusega toidule tegeleva ÜRO eriraportööri soovitustega ja säästva arengu eesmärkidega; |
| --- | --- |

17.

rõhutab vajadust elavdada avaliku sektori investeeringuid AKV riikide põllumajandusse ja seada esmatähtsaks investeerimine põllumajanduslikesse tugiteenustesse, sh koolitusse, ja agroökoloogiaga seotud teadlikkusse, kooskõlas rahvusvahelise arengule suunatud põllumajandusteaduste ja tehnoloogia hindamise institutsiooni (IAASTD) järeldustega, õigusega toidule tegeleva ÜRO eriraportööri soovitustega ja säästva arengu eesmärkidega;

| 18. | märgib, et põllumajandusinvesteeringute meetmed käsitlevad peamiselt ulatuslikku maa omandamist ja ekspordile suunatud põllumajandust, mis ei ole seotud kohalike ettevõtetega; nõuab samuti mahepõllumajanduse edendamist AKV riikides; tuletab meelde, et suurema osa Aafrika elanikkonna jaoks on juurdepääs maale ja maa valdusõiguse kindlus hädavajalik selleks, et nad saaksid kasutada õigust toidule; kutsub Aafrika riike üles tunnustama kõigi seaduslikku õigust maale, sh mitteametlikku, pärismaist ja taval põhinevat maavaldusõigust, et toetada põllumajanduslikku pereettevõtlust ja väikepõllumajandustootjaid ja võidelda maa hõivamise vastu; |
| --- | --- |

18.

märgib, et põllumajandusinvesteeringute meetmed käsitlevad peamiselt ulatuslikku maa omandamist ja ekspordile suunatud põllumajandust, mis ei ole seotud kohalike ettevõtetega; nõuab samuti mahepõllumajanduse edendamist AKV riikides; tuletab meelde, et suurema osa Aafrika elanikkonna jaoks on juurdepääs maale ja maa valdusõiguse kindlus hädavajalik selleks, et nad saaksid kasutada õigust toidule; kutsub Aafrika riike üles tunnustama kõigi seaduslikku õigust maale, sh mitteametlikku, pärismaist ja taval põhinevat maavaldusõigust, et toetada põllumajanduslikku pereettevõtlust ja väikepõllumajandustootjaid ja võidelda maa hõivamise vastu;

| 19. | rõhutab, et taval põhinevast valdamisest tulenevaid õigusi, näiteks karjakasvatajate õigusi, tuleks tunnustada ja kaitsta õigussüsteemiga, mis on kooskõlas inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika komisjoni sätete ja otsustega; |
| --- | --- |

19.

rõhutab, et taval põhinevast valdamisest tulenevaid õigusi, näiteks karjakasvatajate õigusi, tuleks tunnustada ja kaitsta õigussüsteemiga, mis on kooskõlas inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika komisjoni sätete ja otsustega;

| 20. | tuletab meelde, et ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni maa valdusõiguse suunistes, sealhulgas karjakasvatust käsitlevates suunistes, soovitatakse kindlustada juurdepääs maale; kutsub ELi üles aktiivselt uurima ja jälgima ELi osalisi hõlmavaid maatehinguid; rõhutab, et avaliku ja erasektori partnerlustes, nagu NAFSN, osalevad äriühingud peaksid oma tegevusest aru andma; kutsub sel eesmärgil NAFSNi osapooli üles kehtestama range aruandlus- ja järelevalvemehhanismi, sealhulgas õiguskaitsevahendid kohalikele elanikele ja kogukondadele, keda maatehingud puudutavad; |
| --- | --- |

20.

tuletab meelde, et ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni maa valdusõiguse suunistes, sealhulgas karjakasvatust käsitlevates suunistes, soovitatakse kindlustada juurdepääs maale; kutsub ELi üles aktiivselt uurima ja jälgima ELi osalisi hõlmavaid maatehinguid; rõhutab, et avaliku ja erasektori partnerlustes, nagu NAFSN, osalevad äriühingud peaksid oma tegevusest aru andma; kutsub sel eesmärgil NAFSNi osapooli üles kehtestama range aruandlus- ja järelevalvemehhanismi, sealhulgas õiguskaitsevahendid kohalikele elanikele ja kogukondadele, keda maatehingud puudutavad;

| 21. | nõuab, et valitsused ja ametid jälgiksid sõltuvust ulukilihast saadud valgust ning kavandaksid selle asendamise enne, kui ökosüsteem on pöördumatult kahjustatud; |
| --- | --- |

21.

nõuab, et valitsused ja ametid jälgiksid sõltuvust ulukilihast saadud valgust ning kavandaksid selle asendamise enne, kui ökosüsteem on pöördumatult kahjustatud;

| 22. | tuletab meelde, et põllumajandusettevõtjate õigus toota, vahetada ja müüa seemneid vabalt on aluseks 90 % põllumajanduslikest elatise teenimise viisidest Aafrikas ja on väga tähtis kõigis AKV riikides, ja et seemnete mitmekesisus on tähtis põllumajandustootmise vastupidavuse suurendamisel kliimamuutuste suhtes; taunib ettevõtjate taotlusi suurendada sordiaretajate õigusi, arvestades Rahvusvahelise Uute Taimesortide Kaitse Liidu 1991. aasta konventsiooni, mille kohaselt on enamik selliseid mitteametlikke korraldusi keelatud; |
| --- | --- |

22.

tuletab meelde, et põllumajandusettevõtjate õigus toota, vahetada ja müüa seemneid vabalt on aluseks 90 % põllumajanduslikest elatise teenimise viisidest Aafrikas ja on väga tähtis kõigis AKV riikides, ja et seemnete mitmekesisus on tähtis põllumajandustootmise vastupidavuse suurendamisel kliimamuutuste suhtes; taunib ettevõtjate taotlusi suurendada sordiaretajate õigusi, arvestades Rahvusvahelise Uute Taimesortide Kaitse Liidu 1991. aasta konventsiooni, mille kohaselt on enamik selliseid mitteametlikke korraldusi keelatud;

| 23. | võtab teadmiseks, et sertifitseeritud seemnete kasutuselevõtmine ja levitamine Aafrikas, mis aitab kaasa maa tootlikkusele ja põllukultuuride saagikusele, võib ühtlasi suurendada väikepõllumajandustootjate sõltuvust ja võlgnevuse tõenäosust; |
| --- | --- |

23.

võtab teadmiseks, et sertifitseeritud seemnete kasutuselevõtmine ja levitamine Aafrikas, mis aitab kaasa maa tootlikkusele ja põllukultuuride saagikusele, võib ühtlasi suurendada väikepõllumajandustootjate sõltuvust ja võlgnevuse tõenäosust;

| 24. | tuletab meelde, et Euroopas on kaupade ja teenuste vaba liikumine soodustanud toidutootmist ja suurendanud toiduga kindlustatust; rõhutab sellega seoses, kui olulised on piirkondlikud vabakaubanduslepingud ja usaldusväärne taristu, mis võimaldab väikepõllumajandustootjatel ja põllumajanduslikel pereettevõtjatel jõuda kohalikest turgudest kaugemale; |
| --- | --- |

24.

tuletab meelde, et Euroopas on kaupade ja teenuste vaba liikumine soodustanud toidutootmist ja suurendanud toiduga kindlustatust; rõhutab sellega seoses, kui olulised on piirkondlikud vabakaubanduslepingud ja usaldusväärne taristu, mis võimaldab väikepõllumajandustootjatel ja põllumajanduslikel pereettevõtjatel jõuda kohalikest turgudest kaugemale;

| 25. | palub komisjonil tungivalt tagada, et seemnepoliitika arendamiseks antavas tehnilises abis ja rahalises toetuses kajastataks kohustusi, mille EL võttis põllumajandusettevõtjate õiguste suhtes taimegeneetiliste ressursside toidu ja põllumajanduse tarbeks kasutamise rahvusvahelises lepingus; nõuab, et EL toetaks intellektuaalomandi õigusi, mis aitavad parandada kohalikele oludele kohandunud seemnesortide ja põllumajandusettevõttes kasvatatud seemnete arendamist; |
| --- | --- |

25.

palub komisjonil tungivalt tagada, et seemnepoliitika arendamiseks antavas tehnilises abis ja rahalises toetuses kajastataks kohustusi, mille EL võttis põllumajandusettevõtjate õiguste suhtes taimegeneetiliste ressursside toidu ja põllumajanduse tarbeks kasutamise rahvusvahelises lepingus; nõuab, et EL toetaks intellektuaalomandi õigusi, mis aitavad parandada kohalikele oludele kohandunud seemnesortide ja põllumajandusettevõttes kasvatatud seemnete arendamist;

| 26. | palub tungivalt, et G8 riigid ei toetaks GMOde kasvatamist AKV riikides; tuletab meelde, et Aafrika bioohutuse tüüpseaduses on kehtestatud bioohutusele ranged kriteeriumid; on veendunud, et kogu välisrahastajate antud abi bioohutuse arendamiseks riiklikul ja piirkondlikul tasandil peaks olema kooskõlas nimetatud kriteeriumitega; |
| --- | --- |

26.

palub tungivalt, et G8 riigid ei toetaks GMOde kasvatamist AKV riikides; tuletab meelde, et Aafrika bioohutuse tüüpseaduses on kehtestatud bioohutusele ranged kriteeriumid; on veendunud, et kogu välisrahastajate antud abi bioohutuse arendamiseks riiklikul ja piirkondlikul tasandil peaks olema kooskõlas nimetatud kriteeriumitega;

| 27. | kutsub AKV riikide valitsusi üles tegema kõik endast oleneva, et toetada põllumajanduslikku pereettevõtlust ja väikepõllumajandustootjaid, rõhutades vajadust kujundada poliitikat, millega edendatakse sotsiaalset õiglust ja töötatakse välja iseseisvad ja säästvad põllumajandustavad, ja koostada iga AKV riigi tegelikule olukorrale vastavad poliitikameetmed ning ergutada asjakohaseid põllumajandusalaseid teadusuuringuid, maapiirkondade nõustamisteenuseid ja koolitust, samuti muud asjakohast tehnilist ja rahalist toetust; |
| --- | --- |

27.

kutsub AKV riikide valitsusi üles tegema kõik endast oleneva, et toetada põllumajanduslikku pereettevõtlust ja väikepõllumajandustootjaid, rõhutades vajadust kujundada poliitikat, millega edendatakse sotsiaalset õiglust ja töötatakse välja iseseisvad ja säästvad põllumajandustavad, ja koostada iga AKV riigi tegelikule olukorrale vastavad poliitikameetmed ning ergutada asjakohaseid põllumajandusalaseid teadusuuringuid, maapiirkondade nõustamisteenuseid ja koolitust, samuti muud asjakohast tehnilist ja rahalist toetust;

| 28. | rõhutab, kui tähtis on toetada ja edendada naissoost põllumajandustootjate osalemist otsustusprotsessis, arvestades, et paljudes AKV riikides langeb neile peamine vastutus oma perede eest ja samal ajal teevad nad enamuse elatise saamiseks vajalikust põllumajandustööst; |
| --- | --- |

28.

rõhutab, kui tähtis on toetada ja edendada naissoost põllumajandustootjate osalemist otsustusprotsessis, arvestades, et paljudes AKV riikides langeb neile peamine vastutus oma perede eest ja samal ajal teevad nad enamuse elatise saamiseks vajalikust põllumajandustööst;

| 29. | juhib tähelepanu probleemidele, millega naissoost põllumajandusettevõtjad kapitali hankimisel ja põllumajandusmaale juurdepääsu saamisel kokku puutuvad; märgib, et lihtsam juurdepääs investeerimiskapitalile on eeltingimus naiste sotsiaal-majandusliku olukorra parandamisele, ning nõuab sellega seoses, et naiste juurdepääsu rahastamisallikatele ja konkreetsetele koolitusmeetmetele, mis võivad juurdepääsu hõlbustada, tuleks hõlbustada, toetada ja lihtsustada; |
| --- | --- |

29.

juhib tähelepanu probleemidele, millega naissoost põllumajandusettevõtjad kapitali hankimisel ja põllumajandusmaale juurdepääsu saamisel kokku puutuvad; märgib, et lihtsam juurdepääs investeerimiskapitalile on eeltingimus naiste sotsiaal-majandusliku olukorra parandamisele, ning nõuab sellega seoses, et naiste juurdepääsu rahastamisallikatele ja konkreetsetele koolitusmeetmetele, mis võivad juurdepääsu hõlbustada, tuleks hõlbustada, toetada ja lihtsustada;

| 30. | märgib, et tuleb parandada naissoost põllumajandusettevõtjate sotsiaalkindlustust ja õiguslikku tunnustamist, eelkõige seoses omandiõiguse ja õigusega pärida või pärandada, et neile oleksid tagatud samad õigused kui meestele; |
| --- | --- |

30.

märgib, et tuleb parandada naissoost põllumajandusettevõtjate sotsiaalkindlustust ja õiguslikku tunnustamist, eelkõige seoses omandiõiguse ja õigusega pärida või pärandada, et neile oleksid tagatud samad õigused kui meestele;

| 31. | teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon AKV-ELi ministrite nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Komisjonile, Euroopa Ülemkogule, Aafrika Liidule, Üleaafrikalisele Parlamendile, AKV riikide ja ELi liikmesriikide piirkondlikele ja riikide parlamentidele ja AKV riikide piirkondlikele organisatsioonidele. |
| --- | --- |

31.

teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon AKV-ELi ministrite nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Komisjonile, Euroopa Ülemkogule, Aafrika Liidule, Üleaafrikalisele Parlamendile, AKV riikide ja ELi liikmesriikide piirkondlikele ja riikide parlamentidele ja AKV riikide piirkondlikele organisatsioonidele.

RESOLUTSIOON (36)

orkaan Matthew tagajärgede kohta Haitil

AKV-ELi parlamentaarne ühisassamblee,

| — | mis kohtus 19.–21. detsembrini 2016. aastal Keenias Nairobis; |
| --- | --- |

—

mis kohtus 19.–21. detsembrini 2016. aastal Keenias Nairobis;

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 18 lõiget 2; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 18 lõiget 2;

| — | võttes arvesse ELi humanitaarabi ja kriisiohjamise voliniku Christos Stylianidese avaldusi orkaan Matthew tagajärgede kohta Haitis; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi humanitaarabi ja kriisiohjamise voliniku Christos Stylianidese avaldusi orkaan Matthew tagajärgede kohta Haitis;

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu peasekretäri 31. augusti 2016. aasta aruannet Haitil läbiviidava ÜRO stabiliseerimismissiooni kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu peasekretäri 31. augusti 2016. aasta aruannet Haitil läbiviidava ÜRO stabiliseerimismissiooni kohta;

| — | võttes arvesse ÜRO hädaabi koordinaatori Stephen O’Brieni 9. oktoobri 2016. aasta avaldust; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO hädaabi koordinaatori Stephen O’Brieni 9. oktoobri 2016. aasta avaldust;

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee presidendi Tema Ekstsellentsi Peter Thomsoni 10. oktoobri 2016. aasta avaldust humanitaarolukorra kohta Haitis; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee presidendi Tema Ekstsellentsi Peter Thomsoni 10. oktoobri 2016. aasta avaldust humanitaarolukorra kohta Haitis;

| — | võttes arvesse ÜRO asepeasekretäri Jan Eliassoni teadannet mitme partneriga usaldusfondi kasutuselevõtmise kohta Haitil koolera vastu võitlemise tegevuskava raames; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO asepeasekretäri Jan Eliassoni teadannet mitme partneriga usaldusfondi kasutuselevõtmise kohta Haitil koolera vastu võitlemise tegevuskava raames;

| — | võttes arvesse AKV riikide rühma peasekretäri Tema Ekstsellentsi dr Patrick I Gomesi avaldust AKV parlamentaarse assamblee 43. istungjärgul 12. oktoobril 2016; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse AKV riikide rühma peasekretäri Tema Ekstsellentsi dr Patrick I Gomesi avaldust AKV parlamentaarse assamblee 43. istungjärgul 12. oktoobril 2016;

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu ja Kariibi piirkonna ühist partnerlusstrateegiat, mis võeti vastu novembris 2012; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu ja Kariibi piirkonna ühist partnerlusstrateegiat, mis võeti vastu novembris 2012;

| — | võttes arvesse CNSA ja FAO poolt avaldatud kiirhinnangut toiduga kindlustatuse kohta orkaan Matthew järel; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse CNSA ja FAO poolt avaldatud kiirhinnangut toiduga kindlustatuse kohta orkaan Matthew järel;

| — | võttes arvesse ÜRO stabiliseerimismissiooni Haitil (MINUSTAH); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO stabiliseerimismissiooni Haitil (MINUSTAH);

| — | võttes arvesse Cotonou lepingut; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Cotonou lepingut;

| A. | arvestades, et orkaani Matthew tabas Haitit suure jõuga 4. oktoobril 2016, eriti Grand’Anse’i ja lõunadepartemangus, mis tõi kaasa suurima humanitaarkriisi pärast 2010. aasta maavärinat, põhjustades ulatuslikke purustusi ja üleujutusi, mille tulemusena hukkus sadu inimesi ning üle 1,4 miljoni vajab abi; arvestades, et Haiti majandus on alles vaevu toibunud riiki 12. jaanuaril 2010 tabanud maavärinast; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et orkaani Matthew tabas Haitit suure jõuga 4. oktoobril 2016, eriti Grand’Anse’i ja lõunadepartemangus, mis tõi kaasa suurima humanitaarkriisi pärast 2010. aasta maavärinat, põhjustades ulatuslikke purustusi ja üleujutusi, mille tulemusena hukkus sadu inimesi ning üle 1,4 miljoni vajab abi; arvestades, et Haiti majandus on alles vaevu toibunud riiki 12. jaanuaril 2010 tabanud maavärinast;

| B. | arvestades, et 10. oktoobril 2016 avaldas ÜRO humanitaarasjade koordinatsioonibüroo koostöös humanitaarvaldkonna partneritega ja valitsuse toetusel üleskutse koguda kolme kuuga 119 miljonit USA dollarit, et jõuda ligikaudu 750 000 inimeseni, kes vajavad Haitil eluga toimetulekuks abi ja kaitset; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et 10. oktoobril 2016 avaldas ÜRO humanitaarasjade koordinatsioonibüroo koostöös humanitaarvaldkonna partneritega ja valitsuse toetusel üleskutse koguda kolme kuuga 119 miljonit USA dollarit, et jõuda ligikaudu 750 000 inimeseni, kes vajavad Haitil eluga toimetulekuks abi ja kaitset;

| C. | arvestades, et Haiti on habras riik, mida on eriti tugevalt mõjutanud loodusõnnetused ja inimtegevusest põhjustatud katastroofid; arvestades, et poliitiline kriis jättis riigi kogu 2015. aastaks toimiva parlamendita ja seejärel ka valitud riigipeata, kui ametis olnud presidendi ametiaeg 7. veebruaril 2016 lõppes; arvestades, et Haiti on üks maailma vaeseimaid riike, kus üle poole riigi kümnemiljonilisest elanikkonnast kannatab alatoitluse all; arvestades, et see on üks kõige vähem võrdseid riike maailmas, mille Gini koefitsient oli 2012. aastal 0,61; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Haiti on habras riik, mida on eriti tugevalt mõjutanud loodusõnnetused ja inimtegevusest põhjustatud katastroofid; arvestades, et poliitiline kriis jättis riigi kogu 2015. aastaks toimiva parlamendita ja seejärel ka valitud riigipeata, kui ametis olnud presidendi ametiaeg 7. veebruaril 2016 lõppes; arvestades, et Haiti on üks maailma vaeseimaid riike, kus üle poole riigi kümnemiljonilisest elanikkonnast kannatab alatoitluse all; arvestades, et see on üks kõige vähem võrdseid riike maailmas, mille Gini koefitsient oli 2012. aastal 0,61;

| D. | arvestades, et El Niño on süvendanud toiduga kindlustamatust ja toitumisalast ebakindlust; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et El Niño on süvendanud toiduga kindlustamatust ja toitumisalast ebakindlust;

| E. | arvestades, et Haiti on üks maailma riike, kus metsade hävitamine on olnud kõige suurem, mis kahandab riigi vastupanuvõimet loodusõnnetustele; arvestades, et metsade hävitamise peamine põhjus on sõltuvus küttepuudest ja söest kui peamistest energiaallikatest; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Haiti on üks maailma riike, kus metsade hävitamine on olnud kõige suurem, mis kahandab riigi vastupanuvõimet loodusõnnetustele; arvestades, et metsade hävitamise peamine põhjus on sõltuvus küttepuudest ja söest kui peamistest energiaallikatest;

| F. | arvestades, et alates 2010. aastast on Haiti kohalikud omavalitsused surunud läbi ennetusmeetmeid, et töötada välja katastroofiohu juhtimise süsteem; arvestades, et nende otsus evakueerida mõned rahvastikurühmad – mis oli küll ebapiisav –, on päästnud elusid; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et alates 2010. aastast on Haiti kohalikud omavalitsused surunud läbi ennetusmeetmeid, et töötada välja katastroofiohu juhtimise süsteem; arvestades, et nende otsus evakueerida mõned rahvastikurühmad – mis oli küll ebapiisav –, on päästnud elusid;

| G. | arvestades, et Haiti elanikud on väga sõltuvad imporditud toidust, mis on tingitud kohaliku tootmise vähenemisest, mis tavaliselt on peamine sissetulekuallikas kõige ebasoodsamas olukorras olevatele leibkondadele; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Haiti elanikud on väga sõltuvad imporditud toidust, mis on tingitud kohaliku tootmise vähenemisest, mis tavaliselt on peamine sissetulekuallikas kõige ebasoodsamas olukorras olevatele leibkondadele;

| H. | arvestades, et orkaan, mis tabas riiki teisel peamisel saagikoristusperioodil, on seadnud ohtu toiduga kindlustatuse taseme; suured põllukultuuride alad on hävitatud; arvestades, et Haitil on kasvanud juba niigi suur veega levivate haiguste, eriti koolera oht ning lõunapiirkonna peamiselt mõjutatud linnades on toiduga kindlustamatus ja alatoitumus väga tõsine; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et orkaan, mis tabas riiki teisel peamisel saagikoristusperioodil, on seadnud ohtu toiduga kindlustatuse taseme; suured põllukultuuride alad on hävitatud; arvestades, et Haitil on kasvanud juba niigi suur veega levivate haiguste, eriti koolera oht ning lõunapiirkonna peamiselt mõjutatud linnades on toiduga kindlustamatus ja alatoitumus väga tõsine;

| I. | arvestades, et Maailma Toiduprogramm on toimetanud Haiti lääneossa 500 tonni toitu, sealhulgas kohapeal toodetud riisi ja herneid; arvestades, et Maailma Terviseorganisatsioon on saatnud Haitile miljon kooleravaktsiini doosi; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Maailma Toiduprogramm on toimetanud Haiti lääneossa 500 tonni toitu, sealhulgas kohapeal toodetud riisi ja herneid; arvestades, et Maailma Terviseorganisatsioon on saatnud Haitile miljon kooleravaktsiini doosi;

| J. | arvestades, et novembris 2016 toimus päästeoperatsioonide osas märkimisväärne kasv; arvestades siiski, et viimasel ajal on teatatud humanitaarabi jagamisega seotud juhtumitest, mis on toonud kaasa meeleavaldusi ja surmajuhtumeid; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et novembris 2016 toimus päästeoperatsioonide osas märkimisväärne kasv; arvestades siiski, et viimasel ajal on teatatud humanitaarabi jagamisega seotud juhtumitest, mis on toonud kaasa meeleavaldusi ja surmajuhtumeid;

| K. | arvestades, et alates 2010. aasta puhangust on UNICEF koostöös Haiti valitsusega võidelnud veega levivate haiguste, sh koolera vastu, parandades juurdepääsu veele, kanalisatsioonile ja tervishoiuteenustele; arvestades, et 8. novembril 2016 alustas Haiti valitsus ÜRO ja teiste institutsioonide toetusel piirkondades, mida orkaan Matthew rängalt tabas, koolera vastu vaktsineerimise kampaaniat; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et alates 2010. aasta puhangust on UNICEF koostöös Haiti valitsusega võidelnud veega levivate haiguste, sh koolera vastu, parandades juurdepääsu veele, kanalisatsioonile ja tervishoiuteenustele; arvestades, et 8. novembril 2016 alustas Haiti valitsus ÜRO ja teiste institutsioonide toetusel piirkondades, mida orkaan Matthew rängalt tabas, koolera vastu vaktsineerimise kampaaniat;

| L. | arvestades, et ELi kodanikukaitse mehhanism võeti kasutusele algselt 255 000 euro väärtuses humanitaarabi andmiseks ja Haitile lähetati Taanist, Soomest, Prantsusmaalt, Rumeeniast ja Rootsist pärit 11 kodanikukaitse eksperdist koosnev ELi meeskond; arvestades, et antakse eksperdiabi hädaolukorra lahendamise koordineerimise, logistika, vee ja kanalisatsiooni ning tervishoiu valdkonnas; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et ELi kodanikukaitse mehhanism võeti kasutusele algselt 255 000 euro väärtuses humanitaarabi andmiseks ja Haitile lähetati Taanist, Soomest, Prantsusmaalt, Rumeeniast ja Rootsist pärit 11 kodanikukaitse eksperdist koosnev ELi meeskond; arvestades, et antakse eksperdiabi hädaolukorra lahendamise koordineerimise, logistika, vee ja kanalisatsiooni ning tervishoiu valdkonnas;

| M. | arvestades, et oktoobri keskpaigaks puhastati tänu MINUSTAHi (ÜRO stabiliseerimismissioon Haitil) inseneridele ja kohalikele omavalitsustele teed ja nüüd on olemas ligipääs aladele Port-au-Prince’ist edelas, sh Les Cayes’le ja Jérémie’le; arvestades, et MINUSTAH turvab ühtlasi humanitaarkonvoisid, jagab veepuhastussüsteeme ja kontrollib politseijaoskondi; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et oktoobri keskpaigaks puhastati tänu MINUSTAHi (ÜRO stabiliseerimismissioon Haitil) inseneridele ja kohalikele omavalitsustele teed ja nüüd on olemas ligipääs aladele Port-au-Prince’ist edelas, sh Les Cayes’le ja Jérémie’le; arvestades, et MINUSTAH turvab ühtlasi humanitaarkonvoisid, jagab veepuhastussüsteeme ja kontrollib politseijaoskondi;

| N. | arvestades, et ÜRO Julgeolekunõukogu on otsustanud pikendada MINUSTAHi (ÜRO stabiliseerimismissioon Haitil) mandaati kuue kuu võrra; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et ÜRO Julgeolekunõukogu on otsustanud pikendada MINUSTAHi (ÜRO stabiliseerimismissioon Haitil) mandaati kuue kuu võrra;

| O. | arvestades, et 2016. aasta novembri presidendivalimised viidi läbi rahuldavalt ja demokraatliku protsessi käigus ning uus seaduslikult valitud president nimetatakse ametisse valimisprotsessi lõpus; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et 2016. aasta novembri presidendivalimised viidi läbi rahuldavalt ja demokraatliku protsessi käigus ning uus seaduslikult valitud president nimetatakse ametisse valimisprotsessi lõpus;

| 1. | avaldab sügavat kaastunnet kõigile, keda orkaan Mathew on mõjutanud, ja kinnitab veel kord oma solidaarsust selle katastroofi tõttu kannatava Haiti rahvaga; |
| --- | --- |

1.

avaldab sügavat kaastunnet kõigile, keda orkaan Mathew on mõjutanud, ja kinnitab veel kord oma solidaarsust selle katastroofi tõttu kannatava Haiti rahvaga;

| 2. | tunnustab Haiti ametivõimude ja kodanikuühiskonna, samuti ÜRO, VVOde ja muude kahepoolsete abiandjate pingutusi Haiti elanikele abi toimetamisel ning kiidab Euroopa Liidu ja AKV riikide ning kogu maailma organisatsioonide ja üksikisikute tegevust; tunneb heameelt Haiti abistamisel üles näidatud rahvusvahelise solidaarsuse üle ja eelkõige piirkondlikul tasandil näidatud solidaarsuse ja toetuse üle; |
| --- | --- |

2.

tunnustab Haiti ametivõimude ja kodanikuühiskonna, samuti ÜRO, VVOde ja muude kahepoolsete abiandjate pingutusi Haiti elanikele abi toimetamisel ning kiidab Euroopa Liidu ja AKV riikide ning kogu maailma organisatsioonide ja üksikisikute tegevust; tunneb heameelt Haiti abistamisel üles näidatud rahvusvahelise solidaarsuse üle ja eelkõige piirkondlikul tasandil näidatud solidaarsuse ja toetuse üle;

| 3. | väljendab heameelt tõelise poliitilise tahte üle kohaldada uut lähenemisviisi Haiti ülesehitustööde toetamisel varasemaid vigu kordamata ning vaesuse süvapõhjuste kaotamisel Haitil; peab kiiduväärseks ELi pingutusi kodanikukaitse alaste eksperditeadmiste, täiendava humanitaarabi ja mitterahalise abi andmisel Haitile; kutsub rahvusvahelist üldsust ja Haiti partnereid üles järgima kooskõlastatud lähenemisviisi ja tegema Haiti valitsusega koostööd hädaabi ja katastroofijärgse abi andmiseks, et rahuldada vajadusi kohapeal tõhusalt ja asjakohaselt; |
| --- | --- |

3.

väljendab heameelt tõelise poliitilise tahte üle kohaldada uut lähenemisviisi Haiti ülesehitustööde toetamisel varasemaid vigu kordamata ning vaesuse süvapõhjuste kaotamisel Haitil; peab kiiduväärseks ELi pingutusi kodanikukaitse alaste eksperditeadmiste, täiendava humanitaarabi ja mitterahalise abi andmisel Haitile; kutsub rahvusvahelist üldsust ja Haiti partnereid üles järgima kooskõlastatud lähenemisviisi ja tegema Haiti valitsusega koostööd hädaabi ja katastroofijärgse abi andmiseks, et rahuldada vajadusi kohapeal tõhusalt ja asjakohaselt;

| 4. | rõhutab, et Haiti valitsuse ja ÜRO üleskutse saada rahastamist 120 miljoni USA dollari suuruses summas on jäänud 60 % ulatuses täitmata; kutsub rahastajaid üles kiirendama antud lubaduste täitmist; toetab Haiti võlakoormuse vähendamist, et võimaldada riigi ülesehitamist; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et Haiti valitsuse ja ÜRO üleskutse saada rahastamist 120 miljoni USA dollari suuruses summas on jäänud 60 % ulatuses täitmata; kutsub rahastajaid üles kiirendama antud lubaduste täitmist; toetab Haiti võlakoormuse vähendamist, et võimaldada riigi ülesehitamist;

| 5. | kutsub kõiki osalisi üles pöörama erilist tähelepanu naiste osalemisele taastamispüüdlustes ja seda toetama, kaasates nad aktiivselt taastamis-, ülesehitus- ja hindamisetappidesse; nõuab tungivalt, et kõik Haiti abistamisel osalejad võtaksid meetmeid ohualdis olevate naiste ja tütarlaste kaitsmiseks tormijärgsel ajal; rohkem tähelepanu tuleks pöörata ka perekondadest lahutatud lastele; |
| --- | --- |

5.

kutsub kõiki osalisi üles pöörama erilist tähelepanu naiste osalemisele taastamispüüdlustes ja seda toetama, kaasates nad aktiivselt taastamis-, ülesehitus- ja hindamisetappidesse; nõuab tungivalt, et kõik Haiti abistamisel osalejad võtaksid meetmeid ohualdis olevate naiste ja tütarlaste kaitsmiseks tormijärgsel ajal; rohkem tähelepanu tuleks pöörata ka perekondadest lahutatud lastele;

| 6. | tunneb heameelt asjaolu üle, et hinnangute kohaselt sai 53 400 last novembris kooli naasta pärast koolide taasavamist Grand’ Anse’i ja lõunadepartemangudes; |
| --- | --- |

6.

tunneb heameelt asjaolu üle, et hinnangute kohaselt sai 53 400 last novembris kooli naasta pärast koolide taasavamist Grand’ Anse’i ja lõunadepartemangudes;

| 7. | tunnustab Haiti valitsuse, ÜRO ja muude institutsioonide pingutusi koolera vastase vaktsineerimiskampaania alustamisel piirkondades, mida orkaan Matthew rängalt tabas; nõuab tungivalt, et Euroopa Komisjon ja rahvusvaheline üldsus jälgiksid Haiti elanikkonna tervisealast olukorda, eelkõige seoses võimaliku uue koolerapuhanguga, ning et pingutataks rohkem, et aidata haigusest mõjutatud inimesi ning ehitada üles usaldusväärsed veevarustus-, kanalisatsiooni- ja tervishoiusüsteemid; |
| --- | --- |

7.

tunnustab Haiti valitsuse, ÜRO ja muude institutsioonide pingutusi koolera vastase vaktsineerimiskampaania alustamisel piirkondades, mida orkaan Matthew rängalt tabas; nõuab tungivalt, et Euroopa Komisjon ja rahvusvaheline üldsus jälgiksid Haiti elanikkonna tervisealast olukorda, eelkõige seoses võimaliku uue koolerapuhanguga, ning et pingutataks rohkem, et aidata haigusest mõjutatud inimesi ning ehitada üles usaldusväärsed veevarustus-, kanalisatsiooni- ja tervishoiusüsteemid;

| 8. | rõhutab, et Haiti seisab silmitsi tõsise toiduga kindlustamatuse ja alatoitumusega; toetab pingutusi hoogustada toiduainete tootmist kohapeal, taastades kahjustatud infrastruktuuri ja tehes väiketalupidajatele kättesaadavaks vajalikud materjalid (seemned, väetised ja tööriistad); kutsub ELi ja teisi rahvusvahelisi abiandjaid üles ostma abipüüdluste raames võimaluse korral kohapeal toodetud toitu; |
| --- | --- |

8.

rõhutab, et Haiti seisab silmitsi tõsise toiduga kindlustamatuse ja alatoitumusega; toetab pingutusi hoogustada toiduainete tootmist kohapeal, taastades kahjustatud infrastruktuuri ja tehes väiketalupidajatele kättesaadavaks vajalikud materjalid (seemned, väetised ja tööriistad); kutsub ELi ja teisi rahvusvahelisi abiandjaid üles ostma abipüüdluste raames võimaluse korral kohapeal toodetud toitu;

| 9. | tunneb heameelt Haiti ametiasutuste püüdluste üle luua katastroofiohu juhtimise süsteem, mis on aidanud evakueerida mõned rahvastikurühmad; rõhutab siiski, et kogukondade valmisoleku ja vastupanuvõime tugevdamine peab jääma prioriteediks; rõhutab, et pingutused tuleb suunata taastamiskavade koostamisse; nõuab tungivalt, et EL teeks Haiti ametivõimudega koostööd, et luua katastroofide ennetamise ja leevendamise mehhanism ja suutlikkuse haldamise kava pikas perspektiivis; rõhutab sellega seoses, et koheselt on vaja ehitada üles Haiti riigi suutlikkus kindlustada riigile toimiv demokraatia ja hea valitsemistava, mis on riigi taastamise seisukohalt hädavajalikud, ning tagada Haiti kodanikuühiskonna kaasamine; |
| --- | --- |

9.

tunneb heameelt Haiti ametiasutuste püüdluste üle luua katastroofiohu juhtimise süsteem, mis on aidanud evakueerida mõned rahvastikurühmad; rõhutab siiski, et kogukondade valmisoleku ja vastupanuvõime tugevdamine peab jääma prioriteediks; rõhutab, et pingutused tuleb suunata taastamiskavade koostamisse; nõuab tungivalt, et EL teeks Haiti ametivõimudega koostööd, et luua katastroofide ennetamise ja leevendamise mehhanism ja suutlikkuse haldamise kava pikas perspektiivis; rõhutab sellega seoses, et koheselt on vaja ehitada üles Haiti riigi suutlikkus kindlustada riigile toimiv demokraatia ja hea valitsemistava, mis on riigi taastamise seisukohalt hädavajalikud, ning tagada Haiti kodanikuühiskonna kaasamine;

| 10. | avaldab tunnustust ajutisele valimisnõukogule (CEP) valimiste ajakavast kinnipidamise eest orkaan Matthew mõjule vaatamata ja selle eest, et Haiti valitsuse ja riigi politsei toetusel sai võimalikuks see, et 20. novembri valimised olid rahumeelsed ja austati valijate õigusi; väljendab muret rahutuste ja muude vägivaldsete protestide puhkemise üle valimiste järel; nõuab tungivalt, et Haiti valitsus võtaks meetmeid Haitil demokraatia kehtestamiseks ja süvendamiseks; tunneb heameelt presidendivalimiste protsessi eduka lõpuleviimise üle ning ootab huviga selle lõplikke tulemusi, mis tehakse kavakohaselt teatavaks 29. detsembril 2016; |
| --- | --- |

10.

avaldab tunnustust ajutisele valimisnõukogule (CEP) valimiste ajakavast kinnipidamise eest orkaan Matthew mõjule vaatamata ja selle eest, et Haiti valitsuse ja riigi politsei toetusel sai võimalikuks see, et 20. novembri valimised olid rahumeelsed ja austati valijate õigusi; väljendab muret rahutuste ja muude vägivaldsete protestide puhkemise üle valimiste järel; nõuab tungivalt, et Haiti valitsus võtaks meetmeid Haitil demokraatia kehtestamiseks ja süvendamiseks; tunneb heameelt presidendivalimiste protsessi eduka lõpuleviimise üle ning ootab huviga selle lõplikke tulemusi, mis tehakse kavakohaselt teatavaks 29. detsembril 2016;

| 11. | võtab teadmiseks ÜRO peasekretäri soovituse pikendada MINUSTAHi mandaati Haitil kuueks kuuks; |
| --- | --- |

11.

võtab teadmiseks ÜRO peasekretäri soovituse pikendada MINUSTAHi mandaati Haitil kuueks kuuks;

| 12. | rõhutab, et metsade hävitamine ja ökosüsteemide seisundi halvenemine süvendab Haiti haavatavust loodusõnnetuste suhtes; nõuab tungivalt, et Euroopa Liit suurendaks rahvusvahelist rahastamist metsade hävitamise vähendamiseks Haitil; palub liidul ühtlasi suurendada toetust suure energiatõhususega ahjude kasutuselevõtu edendamiseks, et vähendada söetarbimist, ning taastuvenergiatehnoloogiate, nagu tuule- ja päikeseenergia edendamiseks, millel on Haitil suur potentsiaal söepõletamise alternatiivina; |
| --- | --- |

12.

rõhutab, et metsade hävitamine ja ökosüsteemide seisundi halvenemine süvendab Haiti haavatavust loodusõnnetuste suhtes; nõuab tungivalt, et Euroopa Liit suurendaks rahvusvahelist rahastamist metsade hävitamise vähendamiseks Haitil; palub liidul ühtlasi suurendada toetust suure energiatõhususega ahjude kasutuselevõtu edendamiseks, et vähendada söetarbimist, ning taastuvenergiatehnoloogiate, nagu tuule- ja päikeseenergia edendamiseks, millel on Haitil suur potentsiaal söepõletamise alternatiivina;

| 13. | peab kapitalivoogude suunamisel väga tähtsaks Haiti diasporaa rahasaadetisi; palub ELi liikmesriikidel ja Haiti valitsusel hõlbustada rahasaadetiste tegemist ja püüda vähendada nendega seotud kulusid; |
| --- | --- |

13.

peab kapitalivoogude suunamisel väga tähtsaks Haiti diasporaa rahasaadetisi; palub ELi liikmesriikidel ja Haiti valitsusel hõlbustada rahasaadetiste tegemist ja püüda vähendada nendega seotud kulusid;

| 14. | juhib tähelepanu sellele, et kliimamuutus on kujunemas üha suuremaks probleemiks veele juurdepääsu ja toiduga kindlustatuse osas; märgib, et on vaja täiendavaid pingutusi, et tagada rahaliste vahendite kasutuselevõtmine kliimamuutuste vastu võitlemiseks ja selleks et jõuda eesmärgiks seatud 100 miljonit dollarini 2020. aastaks; kutsub arengupartnereid ja erasektorit üles soodustama investeeringuid, mida on vaja leevendus- ja kohanemistehnoloogiate uurimiseks ja kiireks ja ulatuslikuks tehnosiirdeks AKV riikidele, eriti looduskatastroofide suhtes tundlikele riikidele (väikesed arenevad saareriigid ja vähim arenenud riigid); nõuab tungivalt, et rahvusvaheline üldsus ja arenenud riigid suurendaksid rahastamist; |
| --- | --- |

14.

juhib tähelepanu sellele, et kliimamuutus on kujunemas üha suuremaks probleemiks veele juurdepääsu ja toiduga kindlustatuse osas; märgib, et on vaja täiendavaid pingutusi, et tagada rahaliste vahendite kasutuselevõtmine kliimamuutuste vastu võitlemiseks ja selleks et jõuda eesmärgiks seatud 100 miljonit dollarini 2020. aastaks; kutsub arengupartnereid ja erasektorit üles soodustama investeeringuid, mida on vaja leevendus- ja kohanemistehnoloogiate uurimiseks ja kiireks ja ulatuslikuks tehnosiirdeks AKV riikidele, eriti looduskatastroofide suhtes tundlikele riikidele (väikesed arenevad saareriigid ja vähim arenenud riigid); nõuab tungivalt, et rahvusvaheline üldsus ja arenenud riigid suurendaksid rahastamist;

| 15. | teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon AKV-ELi ministrite nõukogule, Euroopa Komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, CARIFORUMi, Aafrika Liidu ja Euroopa Liidu institutsioonidele, Haiti presidendile ja valitsusele, ÜRO peasekretärile ning ÜRO peasekretäri asetäitjale humanitaar- ja hädaabi küsimustes. |
| --- | --- |

15.

teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon AKV-ELi ministrite nõukogule, Euroopa Komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, CARIFORUMi, Aafrika Liidu ja Euroopa Liidu institutsioonidele, Haiti presidendile ja valitsusele, ÜRO peasekretärile ning ÜRO peasekretäri asetäitjale humanitaar- ja hädaabi küsimustes.

DEKLARATSIOON (37)

AKV ja ELi Cotonou lepingu järgsete suhete parlamentaarse mõõtme kohta

AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee deklaratsioon AKV ja ELi Cotonou lepingu järgsete suhete parlamentaarse mõõtme kohta

(vastu võetud AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee 32. istungjärgul)

AKV-ELi parlamentaarne ühisassamblee nõuab tulevaste tekkivate probleemidega kohanemise käigus AKV-ELi koostöö tegemist 2020. aasta järgselt, tuginedes AKV-ELi kaubandussuhete acquis’le ja üle neljakümne aasta kestnud partnerluse käigus loodud sidemetele, samuti tugeva parlamentaarse mõõtme lisamist, mille keskmes oleks parlamentaarne ühisassamblee.

AKV-ELi parlamentaarne ühisassamblee võtab teadmiseks Euroopa Komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 22. novembri 2016. aasta ühisteatise „Uuendatud partnerlus Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikidega“ ja eriti selles väljendatud seisukoha, et „on liiga vara täpsustada sel etapil vaadeldud institutsioonilist ülesehitust“. Assamblee väljendab kahetsust, et teatises ei püüta leida mingeid lahendusi tulevasele institutsioonilisele ülesehitusele ning et selles ei tunnistata ega isegi ei mainita parlamentaarse ühisassamblee rolli.

AKV-ELi parlamentaarsel ühisassambleel on oluline roll, eelkõige järgmistes küsimustes:

| — | demokraatliku ja tervikliku AKV-ELi parlamentaarse dialoogi võimaldamine suurt huvi pakkuvates ja kõigile osalistele olulistes küsimustes, |
| --- | --- |

—

demokraatliku ja tervikliku AKV-ELi parlamentaarse dialoogi võimaldamine suurt huvi pakkuvates ja kõigile osalistele olulistes küsimustes,

| — | täitevorgani töö kontrollimine ning AKV-ELi arengukoostöövahendite kõige tõhusama kasutamise kontrollimine, |
| --- | --- |

—

täitevorgani töö kontrollimine ning AKV-ELi arengukoostöövahendite kõige tõhusama kasutamise kontrollimine,

| — | demokraatia ja inimõiguste edendamine, aidates seega oluliselt kaasa AKV-ELi partnerlusele võrdsetel alustel. |
| --- | --- |

—

demokraatia ja inimõiguste edendamine, aidates seega oluliselt kaasa AKV-ELi partnerlusele võrdsetel alustel.

AKV-ELi parlamentaarne ühisassamblee rõhutab, kui tähtis on ehitada üles tulevane AKV-ELi partnerlus, võttes aluseks kestliku arengu tegevuskava aastani 2030, nii et see saaks aidata lahendada ühiseid probleeme tulevikus. Sellega seoses kutsub assamblee parlamentaarse ühisassamblee juhatust üles töötama välja strateegilisema suunitlusega assamblee tööprogrammi ja tooma parlamentaarse ühisassamblee komisjonide tulevastes aruannetes välja selge seose 17 säästva arengu eesmärgiga, et võimaldada iga eesmärgi pidevat jälgimist.

Tugevdatud parlamentaarne ühisassamblee peab AKV-ELi 2020. aastale järgneva partnerluse raames võtma arvesse piirkondliku integratsiooni ja piirkondlike struktuuride kasvavat tähtsust, eelkõige korraldades sagedamini piirkondlikke kohtumisi, et käsitleda teatavaid piirkondlikke küsimusi, ja pidades tõhustatud dialoogi piirkondlike ja kohalike parlamentide ja struktuuridega.

AKV-ELi parlamentaarne ühisassamblee toonitab, et AKV-ELi koostöö ulatuslikum parlamentaarne mõõde eeldab ühtlasi riikide parlamentide, kodanikuühiskonna ja muude sidusrühmade suuremat kaasamist ja osalust AKV ja ELi poliitika ja tegevuse kõigis olulistes etappides, alates planeerimisest ja kavandamisest kuni rakendamise, hindamise ja järelevalveni.

AKV-ELi parlamentaarne ühisassamblee hakkab uurima, kuidas parandada parlamentaarse ühisassamblee kontrolli arengu programmitöö üle ja sellise kontrolli järelmeetmeid ning palub komisjonil ja AKV riikide valitsustel edendada AKV riikide parlamentide, kohalike omavalitsuste ja kodanikuühiskonna osalejate kaasamist arengu programmitöö eel- ja järelkontrolli ning esitada kogu olemasolev teave õigeks ajaks AKV riikide parlamentidele, et aidata neil teostada demokraatlikku kontrolli.

Nairobi, Keenia, 21. detsember 2016

---

(1)  Vastu võetud AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee poolt 21. detsembril 2016. aastal Keenias Nairobis.

1

(2)  EÜT L 317, 15.12.2010, lk 3.

2

(3)  EÜT L 287, 4.11.2010, lk 3.

3

(4)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0265.

4

(5)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2014)0251.

5

(6)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2014)0163.

6

(7)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0394.

7

(8)  KOM (2015) 0136.

8

(9)  KOM (2015) 0044.

9

(10)  KOM (2010) 0163.

10

(1)  Vastu võetud AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee poolt 21. detsembril 2016. aastal Keenias Nairobis.

1

(2)  EÜT L 287, 4.11.2010, lk 3.

2

(3)  ELT C 56 E, 26.2.2013, lk 75.

3

(4)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0578.

4

(5)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2014)0250.

5

(6)  ELT C 316, 30.8.2016, lk 122.

6

(7)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0247.

7

(8)  KOM (2010) 0127.

8

(9)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/EN/foraff/114357.pdf

9

(10)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_Data/docs/pressdata/EN/foraff/137318.pdf

10

(11)  SWD(2014)0234.

11

(12)  ÜRO Peaassamblee resolutsioon A/RES/70/1.

12

(13)  UN FCCC/CP/2015/L.9/Rev.1.

13

(14)  http://www.nepad.org/system/files/caadp.pdf

14

(15)  Assembly/AU/Decl.7(II).

15

(16)  Kus perekond on määratletud „põllumajanduse, metsanduse, kalanduse, karjakasvatuse ja vesiviljeluse korraldamise vahendina...“ (FAO, 2013, lk 2); http://creativecommons.org/licenses/by-cn-nd/4.0/

16

(17)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0405.

17

(18)  Assembly/AU/Decl.449(XIX).

18

(19)  Assembly/AU/Decl.1(XXIII).

19

(20)  http://www.ifad.org/events/g8/statement.pdf

20

(21)  http://www.uneca.org/publications/framework-and-guidelines-landpolicy-africa

21

(22)  Assembly/AU/Decl.1(XIII) Rev.1.

22

(23)  http://www.fao.org/docrep/009/y7937e/y7937e00.htm

23

(24)  http://www.un.org/womenwatch/daw/cedaw/

24

(25)  http://www.achpr.org/instruments/achpr/

25

(26)  http://www.un.org/esa/socdev/unpfii/documents/DRIPS_en.pdf

26

(27)  http://www.ohchr.org/EN/Issues/Housing/Pages/ForcedEvictions.aspx

27

(28)  https://www.unglobalcompact.org/library/2

28

(29)  http://www.oecd.org/corporate/mne/oecdguidelinesformultinationalenterprises.htm

29

(30)  http://www.oecd.org/development/effectiveness/busanpartnership.htm

30

(31)  http://www.fao.org/nr/tenure/voluntary-guidelines/en/

31

(32)  http://www.upov.int/upovlex/en/conventions/1991/content.html

32

(33)  http://www.planttreaty.org/

33

(34)  https://www.cbd.int/

34

(35)  http://www.fao.org/docrep/019/i3671e/i3671e.pdf

35

(36)  Vastu võetud AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee poolt 21. detsembril 2016. aastal Keenias Nairobis.

36

(37)  Vastu võetud AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee poolt 21. detsembril 2016. aastal Keenias Nairobis.

37

---