# Az Európai Unió C 189/2017

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 189 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 60. évfolyam2017. június 15. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 189

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

60. évfolyam2017. június 15.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| | ÁLLÁSFOGLALÁSOK |
| | Tanács |
| 2017/C 189/01 | A Tanács állásfoglalása az ifjúságpolitika területén 2018 után folytatandó európai együttműködéssel kapcsolatos szakpolitikákkal összefüggésben a strukturált párbeszédről és a fiatalokkal folytatott párbeszéd jövőbeli alakulásáról | 1 |
| 2017/C 189/02 | A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott állásfoglalás sportra vonatkozó uniós munkatervről (2017. július 1. – 2020. december 31.) | 5 |
| | AJÁNLÁSOK |
| | Tanács |
| 2017/C 189/03 | A Tanács ajánlása (2017. május 22.) az egész életen át tartó tanulás európai képesítési keretrendszeréről, valamint az egész életen át tartó tanulás európai képesítési keretrendszerének létrehozásáról szóló 2008. április 23-i európai parlamenti és tanácsi ajánlás hatályon kívül helyezéséről | 15 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Tanács

2017/C 189/01

A Tanács állásfoglalása az ifjúságpolitika területén 2018 után folytatandó európai együttműködéssel kapcsolatos szakpolitikákkal összefüggésben a strukturált párbeszédről és a fiatalokkal folytatott párbeszéd jövőbeli alakulásáról

1

2017/C 189/02

A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott állásfoglalás sportra vonatkozó uniós munkatervről (2017. július 1. – 2020. december 31.)

5

AJÁNLÁSOK

Tanács

2017/C 189/03

A Tanács ajánlása (2017. május 22.) az egész életen át tartó tanulás európai képesítési keretrendszeréről, valamint az egész életen át tartó tanulás európai képesítési keretrendszerének létrehozásáról szóló 2008. április 23-i európai parlamenti és tanácsi ajánlás hatályon kívül helyezéséről

15

---

| | II   Közlemények |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Európai Bizottság |
| 2017/C 189/04 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám: M.8301 – GE/ATI/JV) (
  1
  ) | 29 |
| 2017/C 189/05 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám: M.8190 – Weichai/Kion) (
  1
  ) | 29 |

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

2017/C 189/04

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám: M.8301 – GE/ATI/JV) (
  1
  )

1

29

2017/C 189/05

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám: M.8190 – Weichai/Kion) (
  1
  )

1

29

---

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Tanács |
| 2017/C 189/06 | A Tanács következtetései a fiataloknak a felnőttkorba, valamint az aktív polgári szerepvállalás és a munka világába való sikeres átlépését elősegítő alapvető életkészségek fiatalok körében való fejlesztésének támogatásában az ifjúsági munka által betöltött szerepről | 30 |
| 2017/C 189/07 | A Tanács következtetései az ifjúságpolitika terén folytatott európai együttműködés 2018 utáni stratégiai kilátásairól | 35 |
| 2017/C 189/08 | A Tanács következtetései a nemzetközi kulturális kapcsolatokra vonatkozó uniós stratégiai megközelítésről | 38 |
| 2017/C 189/09 | A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott következtetések a sportról mint az önkéntesség révén megvalósuló társadalmi befogadás színteréről | 40 |
| | Európai Bizottság |
| 2017/C 189/10 | Euroátváltási árfolyamok | 45 |
| | AZ EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉGGEL KAPCSOLATOS TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | EFTA Felügyeleti Hatóság |
| 2017/C 189/11 | Norvégia közleménye a szénhidrogének kutatására, feltárására és kitermelésére vonatkozó engedélyek megadásának és felhasználásának feltételeiről szóló 94/22/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv értelmében – Felhívás a Norvégia kontinentális talapzatán található kőolaj kitermelésére vonatkozó engedély iránti kérelmek benyújtására – Előre meghatározott területekre vonatkozó 2017. évi engedélyezési program | 46 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Tanács

2017/C 189/06

A Tanács következtetései a fiataloknak a felnőttkorba, valamint az aktív polgári szerepvállalás és a munka világába való sikeres átlépését elősegítő alapvető életkészségek fiatalok körében való fejlesztésének támogatásában az ifjúsági munka által betöltött szerepről

30

2017/C 189/07

A Tanács következtetései az ifjúságpolitika terén folytatott európai együttműködés 2018 utáni stratégiai kilátásairól

35

2017/C 189/08

A Tanács következtetései a nemzetközi kulturális kapcsolatokra vonatkozó uniós stratégiai megközelítésről

38

2017/C 189/09

A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott következtetések a sportról mint az önkéntesség révén megvalósuló társadalmi befogadás színteréről

40

Európai Bizottság

2017/C 189/10

Euroátváltási árfolyamok

45

AZ EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉGGEL KAPCSOLATOS TÁJÉKOZTATÁSOK

EFTA Felügyeleti Hatóság

2017/C 189/11

Norvégia közleménye a szénhidrogének kutatására, feltárására és kitermelésére vonatkozó engedélyek megadásának és felhasználásának feltételeiről szóló 94/22/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv értelmében – Felhívás a Norvégia kontinentális talapzatán található kőolaj kitermelésére vonatkozó engedély iránti kérelmek benyújtására – Előre meghatározott területekre vonatkozó 2017. évi engedélyezési program

46

---

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | BÍRÓSÁGI ELJÁRÁSOK |
| | EFTA-bíróság |
| 2017/C 189/12 | A Bíróság végzése (2016. november 15.) az E-7/16. számú, Míla ehf. kontra EFTA Felügyeleti Hatóság ügyben (Előzetes elfogadhatósági kifogás – Állami támogatás – Hivatalos vizsgálati eljárás lezárásáról szóló határozat) | 48 |
| 2017/C 189/13 | A Bíróság ítélete (2016. november 16.) az E-4/16. számú, EFTA Felügyeleti Hatóság kontra Norvég Királyság ügyben (A Bíróság tagállami kötelezettségszegést megállapító ítélete végrehajtásának elmulasztása – A felügyeleti és bírósági megállapodás 33. cikke – A Bíróság ítéletének végrehajtásához szükséges intézkedések) | 49 |
| | A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2017/C 189/14 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: M.8467 – BNP Paribas/Commerz Finanz) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 50 |
| 2017/C 189/15 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: M.8483 – Bain Capital/Cinven/Stada Arzneimittel) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 51 |
| 2017/C 189/16 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: M.8440 – DuPont/FMC [Health and Nutrition business]) (
  1
  ) | 52 |
| 2017/C 189/17 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: M.8504 – EDF Energy Services/ESSCI) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 53 |

V   Hirdetmények

BÍRÓSÁGI ELJÁRÁSOK

EFTA-bíróság

2017/C 189/12

A Bíróság végzése (2016. november 15.) az E-7/16. számú, Míla ehf. kontra EFTA Felügyeleti Hatóság ügyben (Előzetes elfogadhatósági kifogás – Állami támogatás – Hivatalos vizsgálati eljárás lezárásáról szóló határozat)

(Előzetes elfogadhatósági kifogás – Állami támogatás – Hivatalos vizsgálati eljárás lezárásáról szóló határozat)

48

2017/C 189/13

A Bíróság ítélete (2016. november 16.) az E-4/16. számú, EFTA Felügyeleti Hatóság kontra Norvég Királyság ügyben (A Bíróság tagállami kötelezettségszegést megállapító ítélete végrehajtásának elmulasztása – A felügyeleti és bírósági megállapodás 33. cikke – A Bíróság ítéletének végrehajtásához szükséges intézkedések)

(A Bíróság tagállami kötelezettségszegést megállapító ítélete végrehajtásának elmulasztása – A felügyeleti és bírósági megállapodás 33. cikke – A Bíróság ítéletének végrehajtásához szükséges intézkedések)

49

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

2017/C 189/14

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: M.8467 – BNP Paribas/Commerz Finanz) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

50

2017/C 189/15

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: M.8483 – Bain Capital/Cinven/Stada Arzneimittel) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

51

2017/C 189/16

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: M.8440 – DuPont/FMC [Health and Nutrition business]) (
  1
  )

1

52

2017/C 189/17

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: M.8504 – EDF Energy Services/ESSCI) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

53

---

| | Helyesbítések |
| --- | --- |
| 2017/C 189/18 | Helyesbítés felszámolási eljárásokhoz – Határozat az ADRIA Way biztosítóval szembeni felszámolási eljárás megindításáról ( HL C 123., 2017.4.20. ) | 54 |

Helyesbítések

2017/C 189/18

Helyesbítés felszámolási eljárásokhoz – Határozat az ADRIA Way biztosítóval szembeni felszámolási eljárás megindításáról ( HL C 123., 2017.4.20. )

54

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Tanács

| 15.6.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 189/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 189/1

---

A Tanács állásfoglalása az ifjúságpolitika területén 2018 után folytatandó európai együttműködéssel kapcsolatos szakpolitikákkal összefüggésben a strukturált párbeszédről és a fiatalokkal folytatott párbeszéd jövőbeli alakulásáról

(2017/C 189/01)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

EMLÉKEZTETVE ARRA, HOGY:

| 1. | A fiataloknak az európai demokratikus életben való politikai részvételének az ösztönzéséről szóló tanácsi állásfoglalásban (1) a Tanács kijelentette, hogy a 2016. január 1. és 2017. június 30. közötti időszakban az ifjúságpolitika terén folytatott európai strukturált párbeszéd átfogó tematikus prioritása a következő: „lehetőséget adni minden fiatalnak a sokszínű, összekapcsolt és befogadó Európában való részvételre”, és ez lesz az a téma, amely a 2016 és 2018 közötti időszakra vonatkozó uniós ifjúsági munkatervvel összhangban, közös vezérfonalként garantálni fogja az elnökségi trió – Hollandia, Szlovákia és Málta – munkájának folyamatosságát és következetességét. |
| --- | --- |

1.

A fiataloknak az európai demokratikus életben való politikai részvételének az ösztönzéséről szóló tanácsi állásfoglalásban (1) a Tanács kijelentette, hogy a 2016. január 1. és 2017. június 30. közötti időszakban az ifjúságpolitika terén folytatott európai strukturált párbeszéd átfogó tematikus prioritása a következő: „lehetőséget adni minden fiatalnak a sokszínű, összekapcsolt és befogadó Európában való részvételre”, és ez lesz az a téma, amely a 2016 és 2018 közötti időszakra vonatkozó uniós ifjúsági munkatervvel összhangban, közös vezérfonalként garantálni fogja az elnökségi trió – Hollandia, Szlovákia és Málta – munkájának folyamatosságát és következetességét.

ELISMERVE, HOGY:

| 2. | A strukturált párbeszéd részvételen alapuló folyamat, és az ötödik munkaciklusban elért eredmények egyrészt a holland, a szlovák és a máltai elnökség alatt folytatott nemzeti konzultációk, másrészt pedig a 2016 áprilisában Amszterdamban, 2016 októberében Košicében (Kassán) és 2017 márciusában Máltán megrendezett uniós ifjúsági konferenciák eredményeire épülnek. |
| --- | --- |

2.

A strukturált párbeszéd részvételen alapuló folyamat, és az ötödik munkaciklusban elért eredmények egyrészt a holland, a szlovák és a máltai elnökség alatt folytatott nemzeti konzultációk, másrészt pedig a 2016 áprilisában Amszterdamban, 2016 októberében Košicében (Kassán) és 2017 márciusában Máltán megrendezett uniós ifjúsági konferenciák eredményeire épülnek.

| 3. | A holland elnökség arra összpontosított, hogy feltárja a napjaink Európájában a fiatalok előtt álló kihívásokat és nehézségeket. A (2016. áprilisi) amszterdami ifjúsági konferencia során irányadó kérdéseket dolgoztak ki a fiatalokkal folytatandó konzultációra vonatkozóan, és felkérték a tagállami szintű nemzeti munkacsoportokat arra, hogy folytassák le a konzultációkat és adjanak tájékoztatást azok eredményeiről. |
| --- | --- |

3.

A holland elnökség arra összpontosított, hogy feltárja a napjaink Európájában a fiatalok előtt álló kihívásokat és nehézségeket. A (2016. áprilisi) amszterdami ifjúsági konferencia során irányadó kérdéseket dolgoztak ki a fiatalokkal folytatandó konzultációra vonatkozóan, és felkérték a tagállami szintű nemzeti munkacsoportokat arra, hogy folytassák le a konzultációkat és adjanak tájékoztatást azok eredményeiről.

| 4. | A (2016. októberi) košicei (kassai) ifjúsági konferencia résztvevői megvizsgálták és megvitatták a fiatalokkal folytatott konzultációk eredményeit, és a tagállamok képviselőivel együtt közös ajánlásokat dolgoztak ki az ifjúságpolitika területén folytatandó strukturált párbeszédről. Az Oktatási, Ifjúsági, Kulturális és Sportügyi (EYCS) Tanács 2016. novemberi ülésén a miniszterek megbeszélést folytattak ezen ajánlásokról és az európai fiatalok helyzetéről. E megbeszélés eredményeiről az Európai Tanács elnöke is tájékoztatást kapott. |
| --- | --- |

4.

A (2016. októberi) košicei (kassai) ifjúsági konferencia résztvevői megvizsgálták és megvitatták a fiatalokkal folytatott konzultációk eredményeit, és a tagállamok képviselőivel együtt közös ajánlásokat dolgoztak ki az ifjúságpolitika területén folytatandó strukturált párbeszédről. Az Oktatási, Ifjúsági, Kulturális és Sportügyi (EYCS) Tanács 2016. novemberi ülésén a miniszterek megbeszélést folytattak ezen ajánlásokról és az európai fiatalok helyzetéről. E megbeszélés eredményeiről az Európai Tanács elnöke is tájékoztatást kapott.

| 5. | A (2017. márciusi) máltai ifjúsági konferencia résztvevői további megbeszéléseket folytattak a közös ajánlásokról, meghatározták az egyes ajánlások fontossági sorrendjét és intézkedéseket dolgoztak ki azok végrehajtására. |
| --- | --- |

5.

A (2017. márciusi) máltai ifjúsági konferencia résztvevői további megbeszéléseket folytattak a közös ajánlásokról, meghatározták az egyes ajánlások fontossági sorrendjét és intézkedéseket dolgoztak ki azok végrehajtására.

NYUGTÁZZA:

| 6. | az ifjúságpolitika területén folytatandó strukturált párbeszédről szóló közös ajánlásokat és javasolt intézkedéseket, amelyek célja lehetőséget adni minden fiatalnak a sokszínű, összekapcsolt és befogadó Európában való részvételre, és amelyek a következő témákra összpontosítanak: a minőségi és kritikus tájékoztatáshoz való hozzáférés; a reziliencia és az önbizalom fejlesztése; a félelmen és az intolerancián túl; olyan oktatási rendszer kialakítása, amely elősegíti, hogy a fiatalok kibontakoztathassák a bennük rejlő lehetőségeket; a fiatalok társadalmi szerepvállalásának előmozdítása; a fiatalok európai projektbe vetett bizalmának helyreállítása; mobilitási programok mindenkinek; valamint az ifjúsági munka és az ifjúsági szervezetek tevékenységének mindenkit érintő hatása, a mellékletben foglaltak szerint. |
| --- | --- |

6.

az ifjúságpolitika területén folytatandó strukturált párbeszédről szóló közös ajánlásokat és javasolt intézkedéseket, amelyek célja lehetőséget adni minden fiatalnak a sokszínű, összekapcsolt és befogadó Európában való részvételre, és amelyek a következő témákra összpontosítanak: a minőségi és kritikus tájékoztatáshoz való hozzáférés; a reziliencia és az önbizalom fejlesztése; a félelmen és az intolerancián túl; olyan oktatási rendszer kialakítása, amely elősegíti, hogy a fiatalok kibontakoztathassák a bennük rejlő lehetőségeket; a fiatalok társadalmi szerepvállalásának előmozdítása; a fiatalok európai projektbe vetett bizalmának helyreállítása; mobilitási programok mindenkinek; valamint az ifjúsági munka és az ifjúsági szervezetek tevékenységének mindenkit érintő hatása, a mellékletben foglaltak szerint.

FELKÉRI A TAGÁLLAMOKAT ÉS A BIZOTTSÁGOT, HOGY SAJÁT HATÁSKÖRÜKÖN BELÜL ÉS KELLŐ FIGYELEMMEL A SZUBSZIDIARITÁS ELVÉRE:

| 7. | a jövőbeli ifjúsági szakpolitikák kialakítása és végrehajtása során adott esetben vegyék figyelembe az ifjúságpolitika területén folytatandó strukturált párbeszédről szóló közös ajánlásokat és javasolt intézkedéseket; |
| --- | --- |

7.

a jövőbeli ifjúsági szakpolitikák kialakítása és végrehajtása során adott esetben vegyék figyelembe az ifjúságpolitika területén folytatandó strukturált párbeszédről szóló közös ajánlásokat és javasolt intézkedéseket;

| 8. | az ifjúságpolitika területén 2018 után folytatandó európai együttműködés előkészítéseként vizsgálják felül a strukturált párbeszéd folyamatát és célkitűzéseit, és vizsgálják meg, hogy milyen innovatív és hatékony módszerekkel mozdítható elő a különböző hátterű fiatalokkal, az ifjúsági szervezetekkel, az ifjúságkutatókkal és a politikai döntéshozókkal – köztük az egyéb releváns ágazatok érdekelt feleivel – folytatandó konstruktív és érdemi párbeszéd és kapcsolattartás. |
| --- | --- |

8.

az ifjúságpolitika területén 2018 után folytatandó európai együttműködés előkészítéseként vizsgálják felül a strukturált párbeszéd folyamatát és célkitűzéseit, és vizsgálják meg, hogy milyen innovatív és hatékony módszerekkel mozdítható elő a különböző hátterű fiatalokkal, az ifjúsági szervezetekkel, az ifjúságkutatókkal és a politikai döntéshozókkal – köztük az egyéb releváns ágazatok érdekelt feleivel – folytatandó konstruktív és érdemi párbeszéd és kapcsolattartás.

FELKÉRI A BIZOTTSÁGOT, HOGY:

| 9. | tényekre, értékelésre és konzultációkra alapozva, az ifjúságpolitika területén 2018 után folytatandó európai együttműködés részeként tegyen javaslatot egy megújított strukturált párbeszédre; |
| --- | --- |

9.

tényekre, értékelésre és konzultációkra alapozva, az ifjúságpolitika területén 2018 után folytatandó európai együttműködés részeként tegyen javaslatot egy megújított strukturált párbeszédre;

EGYETÉRT TOVÁBBÁ AZZAL, HOGY:

| 10. | mivel az ifjúságpolitika terén folytatott európai együttműködés megújított keretének (2010–2018) végrehajtása 2018-ban lezárul, a következő munkaciklusban (2017. július 1. – 2018. december 31.) a fiatalokkal és az ifjúsági szervezetekkel folytatandó strukturált párbeszéd átfogó prioritásának középpontjában az ifjúságpolitika terén folytatott európai együttműködés következő keretének kell állnia. A strukturált párbeszéd hatodik ciklusának címe „Fiatalok Európában: hogyan tovább?” lesz. |
| --- | --- |

10.

mivel az ifjúságpolitika terén folytatott európai együttműködés megújított keretének (2010–2018) végrehajtása 2018-ban lezárul, a következő munkaciklusban (2017. július 1. – 2018. december 31.) a fiatalokkal és az ifjúsági szervezetekkel folytatandó strukturált párbeszéd átfogó prioritásának középpontjában az ifjúságpolitika terén folytatott európai együttműködés következő keretének kell állnia. A strukturált párbeszéd hatodik ciklusának címe „Fiatalok Európában: hogyan tovább?” lesz.

| 11. | A következő elnökségi trió – Észtország, Bulgária és Ausztria – a strukturált párbeszéd hatodik munkaciklusában a strukturált párbeszéd értékelésére, felülvizsgálatára és megújítására fog összpontosítani annak érdekében, hogy továbbfejlessze és előmozdítsa azt. |
| --- | --- |

11.

A következő elnökségi trió – Észtország, Bulgária és Ausztria – a strukturált párbeszéd hatodik munkaciklusában a strukturált párbeszéd értékelésére, felülvizsgálatára és megújítására fog összpontosítani annak érdekében, hogy továbbfejlessze és előmozdítsa azt.

---

(1)  HL C 417., 2015.12.15., 10. o.

---

MELLÉKLET

Közös ajánlások az ifjúságpolitika területén folytatandó strukturált párbeszédről

Lehetőséget adni minden fiatalnak a sokszínű, összekapcsolt és befogadó Európában való részvételre

A minőségi és kritikus tájékoztatáshoz való hozzáférés

| 1. | Az uniós intézményeknek és a tagállamoknak olyan, tényeken alapuló szakpolitikákat és gyakorlatokat kell kialakítaniuk, illetve továbbra is végrehajtaniuk, amelyek célja a fiataloknak az információk kritikus értékelésére és feldolgozására irányuló készségeinek folyamatos fejlesztése a formális és a nem formális oktatás keretében egyaránt. |
| --- | --- |

1.

Az uniós intézményeknek és a tagállamoknak olyan, tényeken alapuló szakpolitikákat és gyakorlatokat kell kialakítaniuk, illetve továbbra is végrehajtaniuk, amelyek célja a fiataloknak az információk kritikus értékelésére és feldolgozására irányuló készségeinek folyamatos fejlesztése a formális és a nem formális oktatás keretében egyaránt.

| 2. | Az uniós intézményeknek és a tagállamoknak a társadalmi szervezetekkel együttműködésben támogatniuk kell a fiatalok által irányított, átlátható, független és sokszínű médiumokat, mivel azok hozzájárulnak a fiatalok médiaműveltségének, kritikus és analitikus gondolkodásának fejlesztéséhez. Felkérjük az Európai Parlament Kulturális és Oktatási Bizottságát (CULT bizottság) és az Európai Bizottságot, hogy az „Erasmus +”, az „Európa a polgárokért”, a „Kreatív Európa” és az egyéb releváns programok felülvizsgálata során vegyék figyelembe ezt a szempontot is. |
| --- | --- |

2.

Az uniós intézményeknek és a tagállamoknak a társadalmi szervezetekkel együttműködésben támogatniuk kell a fiatalok által irányított, átlátható, független és sokszínű médiumokat, mivel azok hozzájárulnak a fiatalok médiaműveltségének, kritikus és analitikus gondolkodásának fejlesztéséhez. Felkérjük az Európai Parlament Kulturális és Oktatási Bizottságát (CULT bizottság) és az Európai Bizottságot, hogy az „Erasmus +”, az „Európa a polgárokért”, a „Kreatív Európa” és az egyéb releváns programok felülvizsgálata során vegyék figyelembe ezt a szempontot is.

Fiatalok nyomás alatt: a reziliencia és az önbizalom fejlesztése

| 1. | Figyelembe véve, hogy az oktatási környezetben egyre nőnek a versenyképes teljesítmény iránti elvárások, a tagállami illetékes hatóságoknak biztosítaniuk kell, hogy a fiataloknak elegendő idejük és terük legyen olyan tevékenységekre, amelyek segítik őket rezilienciájuk, önismeretük és önbizalmuk fejlesztésében. |
| --- | --- |

1.

Figyelembe véve, hogy az oktatási környezetben egyre nőnek a versenyképes teljesítmény iránti elvárások, a tagállami illetékes hatóságoknak biztosítaniuk kell, hogy a fiataloknak elegendő idejük és terük legyen olyan tevékenységekre, amelyek segítik őket rezilienciájuk, önismeretük és önbizalmuk fejlesztésében.

| 2. | A tagállami illetékes hatóságoknak gondoskodniuk kell arról, hogy mind a formális oktatási rendszerben, mind pedig a nem formális oktatási környezetben rendelkezésre álljon a mentális egészséggel és mentális jóléttel kapcsolatos oktatás. A cél a stigmatizáció megszüntetése a tájékozottság növelése révén és annak elősegítésével, hogy a fiatalok megtanulják, hogy hogyan őrizzék meg mentális egészségüket és hogyan kommunikáljanak a kortársaikkal ezekről a kérdésekről. |
| --- | --- |

2.

A tagállami illetékes hatóságoknak gondoskodniuk kell arról, hogy mind a formális oktatási rendszerben, mind pedig a nem formális oktatási környezetben rendelkezésre álljon a mentális egészséggel és mentális jóléttel kapcsolatos oktatás. A cél a stigmatizáció megszüntetése a tájékozottság növelése révén és annak elősegítésével, hogy a fiatalok megtanulják, hogy hogyan őrizzék meg mentális egészségüket és hogyan kommunikáljanak a kortársaikkal ezekről a kérdésekről.

A félelmen és az intolerancián túl – a sokszínűség megtapasztalása

| 1. | Az európai és tagállami hatóságoknak növelniük kell a finanszírozást és az intézményi támogatást az olyan helyi programok és tagállami szintű cserék létrehozásával összefüggésben, amelyek lehetővé teszik. hogy minden fiatal közvetlen kapcsolatot alakíthasson ki más – eltérő háttérrel és világképpel rendelkező – fiatalokkal, és ezáltal fejlessze az interkulturális kompetenciáit, fellépjen a megkülönböztetéssel szemben, előmozdítsa az empátiát és a szolidaritást és megtapasztalja a sokszínűség előnyeit. |
| --- | --- |

1.

Az európai és tagállami hatóságoknak növelniük kell a finanszírozást és az intézményi támogatást az olyan helyi programok és tagállami szintű cserék létrehozásával összefüggésben, amelyek lehetővé teszik. hogy minden fiatal közvetlen kapcsolatot alakíthasson ki más – eltérő háttérrel és világképpel rendelkező – fiatalokkal, és ezáltal fejlessze az interkulturális kompetenciáit, fellépjen a megkülönböztetéssel szemben, előmozdítsa az empátiát és a szolidaritást és megtapasztalja a sokszínűség előnyeit.

| 2. | Ahhoz, hogy minden fiatal valóban sokszínű Európában élhessen, az EU-nak és a tagállami illetékes hatóságoknak a tanárokat és iskolai közösségeket célzó képzési és fejlesztési programokat kell kidolgozniuk és támogatniuk annak érdekében, hogy olyan biztonságos és inkluzív környezet jöjjön létre, amelyben a fiatalok fejleszteni tudják a félelem legyőzéséhez és a megkülönböztetés elleni küzdelemhez szükséges kompetenciáikat. |
| --- | --- |

2.

Ahhoz, hogy minden fiatal valóban sokszínű Európában élhessen, az EU-nak és a tagállami illetékes hatóságoknak a tanárokat és iskolai közösségeket célzó képzési és fejlesztési programokat kell kidolgozniuk és támogatniuk annak érdekében, hogy olyan biztonságos és inkluzív környezet jöjjön létre, amelyben a fiatalok fejleszteni tudják a félelem legyőzéséhez és a megkülönböztetés elleni küzdelemhez szükséges kompetenciáikat.

Olyan oktatási rendszer kialakítása, amely elősegíti, hogy a fiatalok kibontakoztathassák a bennük rejlő lehetőségeket

| 1. | Azt kérjük, hogy minden tagállam vállaljon kötelezettséget olyan pályaorientációs és tanácsadási szolgáltatások biztosítására, amelyek az oktatás minden szakaszában lehetővé teszik minden fiatal számára, hogy fejlessze képességeit és megtalálja az életben való boldogulás útját. |
| --- | --- |

1.

Azt kérjük, hogy minden tagállam vállaljon kötelezettséget olyan pályaorientációs és tanácsadási szolgáltatások biztosítására, amelyek az oktatás minden szakaszában lehetővé teszik minden fiatal számára, hogy fejlessze képességeit és megtalálja az életben való boldogulás útját.

| 2. | Az oktatás nem ruházza fel a fiatalokat a modern társadalomban szükséges és releváns gyakorlati készségekkel. Ezért minden tagállamot sürgetünk, hogy ösztönözze a gyakorlati életre nevelésnek az oktatásba való beépítését, hogy a fiatalok aktív szerepet tudjanak vállalni a különböző társadalmakban és a munkahelyeken. |
| --- | --- |

2.

Az oktatás nem ruházza fel a fiatalokat a modern társadalomban szükséges és releváns gyakorlati készségekkel. Ezért minden tagállamot sürgetünk, hogy ösztönözze a gyakorlati életre nevelésnek az oktatásba való beépítését, hogy a fiatalok aktív szerepet tudjanak vállalni a különböző társadalmakban és a munkahelyeken.

A fiatalok társadalmi szerepvállalásának előmozdítása, különösen a veszélyeztetett csoportok esetében

| 1. | Az oktatási intézményeknek és a helyi érdekelt feleknek, a fiatalokkal együttműködve, személyre szabott támogatást és elérhető szolgáltatásokat kell biztosítaniuk, valamint fórumokat kell teremteniük az érdemi párbeszédhez, hogy minden fiatal felfedezze és elfogadja egyéni identitását és értékeit. Ez az alapja a különböző hátterű fiatalok közötti kölcsönös bizalom megteremtésének. |
| --- | --- |

1.

Az oktatási intézményeknek és a helyi érdekelt feleknek, a fiatalokkal együttműködve, személyre szabott támogatást és elérhető szolgáltatásokat kell biztosítaniuk, valamint fórumokat kell teremteniük az érdemi párbeszédhez, hogy minden fiatal felfedezze és elfogadja egyéni identitását és értékeit. Ez az alapja a különböző hátterű fiatalok közötti kölcsönös bizalom megteremtésének.

| 2. | Az Európai Bizottságnak és a tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy minden fiatal, egyéni és társadalmi helyzetétől függetlenül, szabadon részt vehessen önkéntes tevékenységekben, mégpedig úgy, hogy e tevékenységeket elérhetővé teszik számukra. Ösztönözni kell az ifjúsági szervezetekben való részvételt, segítve ezzel a valahová tartozás érzésének megteremtését és a fiatalok állampolgári szerepvállalását. |
| --- | --- |

2.

Az Európai Bizottságnak és a tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy minden fiatal, egyéni és társadalmi helyzetétől függetlenül, szabadon részt vehessen önkéntes tevékenységekben, mégpedig úgy, hogy e tevékenységeket elérhetővé teszik számukra. Ösztönözni kell az ifjúsági szervezetekben való részvételt, segítve ezzel a valahová tartozás érzésének megteremtését és a fiatalok állampolgári szerepvállalását.

A fiatalok európai projektbe vetett bizalmának helyreállítása

| 1. | Az Európai Bizottságnak és az Európai Ifjúsági Fórumnak együtt kell működnie annak elemzése és megértése céljából, hogy a fiatalok hogyan szerzik meg az Uniótól származó, illetve az Unióról szóló információkat, és kommunikációs stratégiát kell kidolgozniuk a fiataloknak az Unióról és az uniós projekthez való pozitív hozzájárulás lehetőségeiről való tájékoztatása érdekében. |
| --- | --- |

1.

Az Európai Bizottságnak és az Európai Ifjúsági Fórumnak együtt kell működnie annak elemzése és megértése céljából, hogy a fiatalok hogyan szerzik meg az Uniótól származó, illetve az Unióról szóló információkat, és kommunikációs stratégiát kell kidolgozniuk a fiataloknak az Unióról és az uniós projekthez való pozitív hozzájárulás lehetőségeiről való tájékoztatása érdekében.

| 2. | A fiatalok, illetve az EU és az uniós szakpolitikák közötti távolság áthidalása érdekében, uniós kezdeményezésekhez kapcsolódóan olyan nemzeti és/vagy regionális uniós ifjúsági fesztiválokat kell rendezni minden tagállamban, amelyek társadalmi, politikai és kulturális programokat kínálnak a legkülönbözőbb hátterű fiatalok számára. Ezek a rendezvények – amellett, hogy lehetőséget adnak a közös szórakozásra – elő fogják mozdítani az Unióval és az Unió nyújtotta lehetőségekkel kapcsolatos vitát és ismeretszerzést, valamint az uniós politikák alakítását. |
| --- | --- |

2.

A fiatalok, illetve az EU és az uniós szakpolitikák közötti távolság áthidalása érdekében, uniós kezdeményezésekhez kapcsolódóan olyan nemzeti és/vagy regionális uniós ifjúsági fesztiválokat kell rendezni minden tagállamban, amelyek társadalmi, politikai és kulturális programokat kínálnak a legkülönbözőbb hátterű fiatalok számára. Ezek a rendezvények – amellett, hogy lehetőséget adnak a közös szórakozásra – elő fogják mozdítani az Unióval és az Unió nyújtotta lehetőségekkel kapcsolatos vitát és ismeretszerzést, valamint az uniós politikák alakítását.

Mobilitási program: munka és oktatás minden fiatalnak

| 1. | A tagállamoknak és az Európai Bizottságnak további erőfeszítéseket kell tenniük a fiatalok mobilitáshoz való hozzáférése előtt álló jelenlegi akadályok megszüntetése érdekében. Egyszerűsíteni kell a mobilitási programokban való részvételt, és a programokat jobban hozzá kell igazítani a fiatalok különféle igényeihez. A mobilitási lehetőségek ismertségének növelése érdekében tájékoztatást és iránymutatást kell biztosítani. |
| --- | --- |

1.

A tagállamoknak és az Európai Bizottságnak további erőfeszítéseket kell tenniük a fiatalok mobilitáshoz való hozzáférése előtt álló jelenlegi akadályok megszüntetése érdekében. Egyszerűsíteni kell a mobilitási programokban való részvételt, és a programokat jobban hozzá kell igazítani a fiatalok különféle igényeihez. A mobilitási lehetőségek ismertségének növelése érdekében tájékoztatást és iránymutatást kell biztosítani.

| 2. | Az uniós tagállamoknak meg kell teremteniük a nemzeti és európai szintű mobilitási programok keretében megszerzett kompetenciák elismerésére és validálására vonatkozó jogi keretet. Ez nemcsak a különféle tanulási lehetőségekhez való egyenlő hozzáférést teszi lehetővé, hanem a megszerzett készségek validálását is, emellett pedig hozzájárul a fiatalok társadalmi befogadásához. |
| --- | --- |

2.

Az uniós tagállamoknak meg kell teremteniük a nemzeti és európai szintű mobilitási programok keretében megszerzett kompetenciák elismerésére és validálására vonatkozó jogi keretet. Ez nemcsak a különféle tanulási lehetőségekhez való egyenlő hozzáférést teszi lehetővé, hanem a megszerzett készségek validálását is, emellett pedig hozzájárul a fiatalok társadalmi befogadásához.

Az ifjúsági munka és az ifjúsági szervezetek tevékenységének mindenkit érintő hatása

| 1. | A tagállamoknak és az Európai Bizottságnak népszerűsíteniük és támogatniuk kell a minőségi ifjúsági munka céljára létrehozott virtuális és fizikai helyszínek széles körét annak érdekében, hogy minden fiatal találhasson azok között a szükségleteinek és érdeklődésének megfelelőt. |
| --- | --- |

1.

A tagállamoknak és az Európai Bizottságnak népszerűsíteniük és támogatniuk kell a minőségi ifjúsági munka céljára létrehozott virtuális és fizikai helyszínek széles körét annak érdekében, hogy minden fiatal találhasson azok között a szükségleteinek és érdeklődésének megfelelőt.

| 2. | Az Európai Bizottságnak és a tagállamoknak elégséges működési finanszírozást kell biztosítaniuk, hogy az ifjúsági szervezetek fenntartható, elérhető, releváns és érdemi ifjúsági munkát végezhessenek minden fiatal javára. |
| --- | --- |

2.

Az Európai Bizottságnak és a tagállamoknak elégséges működési finanszírozást kell biztosítaniuk, hogy az ifjúsági szervezetek fenntartható, elérhető, releváns és érdemi ifjúsági munkát végezhessenek minden fiatal javára.

---

| 15.6.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 189/5 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 189/5

---

A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott állásfoglalás sportra vonatkozó uniós munkatervről

(2017. július 1. – 2020. december 31.)

(2017/C 189/02)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA ÉS A TAGÁLLAMOK KORMÁNYAINAK KÉPVISELŐI,

I.   BEVEZETÉS

| 1. | EMLÉKEZTETNEK a – különösen az Európai Unió működéséről szóló szerződés 6. és 165. cikke alapján – az Európai Unióra ruházott azon hatáskörre, amelynek értelmében többek között a sport területén az uniós szintű intézkedéseknek támogatniuk kell, össze kell hangolniuk és ki kell egészíteniük a tagállamok intézkedéseit. |
| --- | --- |

1.

EMLÉKEZTETNEK a – különösen az Európai Unió működéséről szóló szerződés 6. és 165. cikke alapján – az Európai Unióra ruházott azon hatáskörre, amelynek értelmében többek között a sport területén az uniós szintű intézkedéseknek támogatniuk kell, össze kell hangolniuk és ki kell egészíteniük a tagállamok intézkedéseit.

| 2. | EMLÉKEZTETNEK a Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által a sportra vonatkozó 2011–2014-es (1) és 2014–2017-es (2) uniós munkatervről elfogadott állásfoglalásokra. |
| --- | --- |

2.

EMLÉKEZTETNEK a Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által a sportra vonatkozó 2011–2014-es (1) és 2014–2017-es (2) uniós munkatervről elfogadott állásfoglalásokra.

| 3. | ÜDVÖZLIK a sportra vonatkozó uniós munkaterv (2014–2017) végrehajtásáról és hasznosságáról szóló bizottsági jelentést (3). |
| --- | --- |

3.

ÜDVÖZLIK a sportra vonatkozó uniós munkaterv (2014–2017) végrehajtásáról és hasznosságáról szóló bizottsági jelentést (3).

| 4. | ÚGY VÉLIK, hogy a sport hozzájárulhat az Unió biztonság-, gazdaság- és szociálpolitikai menetrendje keretében meghatározott átfogó prioritások, valamint különösen az Európa 2020-nak, vagyis az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiájának a megvalósításához. |
| --- | --- |

4.

ÚGY VÉLIK, hogy a sport hozzájárulhat az Unió biztonság-, gazdaság- és szociálpolitikai menetrendje keretében meghatározott átfogó prioritások, valamint különösen az Európa 2020-nak, vagyis az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiájának a megvalósításához.

| 5. | MEGÁLLAPÍTJÁK, hogy a sport területe fontos szerepet tölt be az uniós szintű ágazatközi együttműködésben, és ezáltal elősegíti a fenntartható fejlődés biztosítását, valamint az EU előtt álló, ágazatokon átívelő társadalmi-gazdasági és biztonsági vonatkozású kihívások – többek között a migráció, a társadalmi kirekesztődés, az esetenként erőszakos szélsőségességhez vezető radikalizálódás, a munkanélküliség, az egészségtelen életmód és az elhízás – megfelelő kezelését. |
| --- | --- |

5.

MEGÁLLAPÍTJÁK, hogy a sport területe fontos szerepet tölt be az uniós szintű ágazatközi együttműködésben, és ezáltal elősegíti a fenntartható fejlődés biztosítását, valamint az EU előtt álló, ágazatokon átívelő társadalmi-gazdasági és biztonsági vonatkozású kihívások – többek között a migráció, a társadalmi kirekesztődés, az esetenként erőszakos szélsőségességhez vezető radikalizálódás, a munkanélküliség, az egészségtelen életmód és az elhízás – megfelelő kezelését.

| 6. | MEGÁLLAPÍTJÁK, hogy megfelelő együttműködésre van szükség a sport terén érdekelt felekkel, többek között strukturált párbeszéd révén (4). |
| --- | --- |

6.

MEGÁLLAPÍTJÁK, hogy megfelelő együttműködésre van szükség a sport terén érdekelt felekkel, többek között strukturált párbeszéd révén (4).

| 7. | TUDOMÁSUL VESZIK az Eurobarométer „Sport és testmozgás” témában készült felmérésének 2014-ben közzétett eredményeit, melyek szerint a tagállamok között jelentős különbségek figyelhetők meg az önkéntes munkával és az ülő életmóddal kapcsolatos eredmények tekintetében, valamint tudomásul veszik az Eurostat által a sport területére vonatkozó főbb gazdasági és társadalmi adatok alapján összeállított statisztikákat. |
| --- | --- |

7.

TUDOMÁSUL VESZIK az Eurobarométer „Sport és testmozgás” témában készült felmérésének 2014-ben közzétett eredményeit, melyek szerint a tagállamok között jelentős különbségek figyelhetők meg az önkéntes munkával és az ülő életmóddal kapcsolatos eredmények tekintetében, valamint tudomásul veszik az Eurostat által a sport területére vonatkozó főbb gazdasági és társadalmi adatok alapján összeállított statisztikákat.

| 8. | MEGÁLLAPÍTJÁK, hogy az európai értékek sportdiplomáciai eszközökkel történő előmozdítása céljából együttműködésre van szükség egyrészt a harmadik országokkal – különös tekintettel a tagjelölt és a potenciális tagjelölt országokra –, másrészt a sport területén illetékes nemzetközi szervezetekkel – köztük például az Európa Tanáccsal, a Nemzetközi Doppingellenes Ügynökséggel és az Egészségügyi Világszervezettel. |
| --- | --- |

8.

MEGÁLLAPÍTJÁK, hogy az európai értékek sportdiplomáciai eszközökkel történő előmozdítása céljából együttműködésre van szükség egyrészt a harmadik országokkal – különös tekintettel a tagjelölt és a potenciális tagjelölt országokra –, másrészt a sport területén illetékes nemzetközi szervezetekkel – köztük például az Európa Tanáccsal, a Nemzetközi Doppingellenes Ügynökséggel és az Egészségügyi Világszervezettel.

| 9. | ENNEK MEGFELELŐEN MEGÁLLAPODNAK ABBAN,






  — | hogy továbbfejlesztik a sport területén folytatott európai együttműködés kereteit azáltal, hogy létrehozzák a sportra vonatkozó, a tagállami és bizottsági intézkedéseket felölelő harmadik uniós munkatervet; |
| --- | --- | --- |

9.

ENNEK MEGFELELŐEN MEGÁLLAPODNAK ABBAN,

—

hogy továbbfejlesztik a sport területén folytatott európai együttműködés kereteit azáltal, hogy létrehozzák a sportra vonatkozó, a tagállami és bizottsági intézkedéseket felölelő harmadik uniós munkatervet;

| — | hogy ezúttal konkrét időkeretet határoznak meg a munkatervre vonatkozóan, nevezetesen: a 2017. július 1-től2020. december 31-ig tartó időszakot; |
| --- | --- |

—

hogy ezúttal konkrét időkeretet határoznak meg a munkatervre vonatkozóan, nevezetesen: a 2017. július 1-től2020. december 31-ig tartó időszakot;

| — | hogy a sport területén uniós szinten végrehajtott intézkedéseknek az e munkatervben és az I. mellékletben foglalt, prioritásként kezelendő területekre, fő témákra, eredményekre, munkamódszerekre és struktúrákra kell összpontosítaniuk. |
| --- | --- |

—

hogy a sport területén uniós szinten végrehajtott intézkedéseknek az e munkatervben és az I. mellékletben foglalt, prioritásként kezelendő területekre, fő témákra, eredményekre, munkamódszerekre és struktúrákra kell összpontosítaniuk.

II.   UNIÓS MUNKATERV A SPORT EURÓPAI DIMENZIÓJÁNAK TOVÁBBFEJLESZTÉSÉÉRT

| 10. | ÚGY VÉLIK, hogy a sportra vonatkozó uniós munkatervnek az alábbi célokra kell irányulnia:






  — | ágazatközi együttműködés révén annak tudatosítása az EU különböző szakpolitikai területein, hogy a sport hozzájárulhat az EU előtt álló szakpolitikai kihívásoknak való megfeleléshez; |
| --- | --- | --- |

10.

ÚGY VÉLIK, hogy a sportra vonatkozó uniós munkatervnek az alábbi célokra kell irányulnia:

—

ágazatközi együttműködés révén annak tudatosítása az EU különböző szakpolitikai területein, hogy a sport hozzájárulhat az EU előtt álló szakpolitikai kihívásoknak való megfeleléshez;

| — | a sport területére vonatkozó, tényalapú háttérismeretek további megerősítése; |
| --- | --- |

—

a sport területére vonatkozó, tényalapú háttérismeretek további megerősítése;

| — | a tagállamok és a Bizottság – valamint adott esetben a sportmozgalom és az egyéb érdekelt felek – együttműködésén alapuló összehangolt megközelítés előmozdítása annak érdekében, hogy uniós szinten hosszú távon értéktöbbletet teremtsenek a sport területén; |
| --- | --- |

—

a tagállamok és a Bizottság – valamint adott esetben a sportmozgalom és az egyéb érdekelt felek – együttműködésén alapuló összehangolt megközelítés előmozdítása annak érdekében, hogy uniós szinten hosszú távon értéktöbbletet teremtsenek a sport területén;

| — | a transznacionális kihívások kezelése egy összehangolt uniós megközelítés alkalmazásával; |
| --- | --- |

—

a transznacionális kihívások kezelése egy összehangolt uniós megközelítés alkalmazásával;

| — | a sport sajátos jellegének figyelembevétele; |
| --- | --- |

—

a sport sajátos jellegének figyelembevétele;

| — | hozzájárulás az Unió gazdaság- és szociálpolitikai menetrendjében, valamint a fenntartható fejlődés vonatkozásában meghatározott átfogó prioritások megvalósításához és ezáltal a munkahelyteremtés, a növekedés és a beruházások fellendítéséhez, továbbá a 2020 utáni időszak előkészítéséhez (5); |
| --- | --- |

—

hozzájárulás az Unió gazdaság- és szociálpolitikai menetrendjében, valamint a fenntartható fejlődés vonatkozásában meghatározott átfogó prioritások megvalósításához és ezáltal a munkahelyteremtés, a növekedés és a beruházások fellendítéséhez, továbbá a 2020 utáni időszak előkészítéséhez (5);

| — | a nemek közötti egyenlőség előmozdítása; |
| --- | --- |

—

a nemek közötti egyenlőség előmozdítása;

| — | az oktatás és a sport közötti kapcsolat figyelembevétele, különös tekintettel a kettős karrierrekre; |
| --- | --- |

—

az oktatás és a sport közötti kapcsolat figyelembevétele, különös tekintettel a kettős karrierrekre;

| — | a sportra vonatkozó első két uniós munkaterv eredményeinek felhasználása; |
| --- | --- |

—

a sportra vonatkozó első két uniós munkaterv eredményeinek felhasználása;

| — | az Erasmus+ program keretében indított tevékenységek hatásának kiegészítése és felerősítése a sport területén; |
| --- | --- |

—

az Erasmus+ program keretében indított tevékenységek hatásának kiegészítése és felerősítése a sport területén;

| — | a szabadidősport fejlődésének elősegítése az EU-ban. |
| --- | --- |

—

a szabadidősport fejlődésének elősegítése az EU-ban.

| 11. | HANGSÚLYOZZÁK, hogy ennek az uniós munkatervnek olyan rugalmas keretként és eszközként kell szolgálnia, amelyet a megfelelő ütemben hozzá lehet igazítani a sport területén végbemenő változásokhoz, valamint a leendő elnökségek prioritásaihoz. |
| --- | --- |

11.

HANGSÚLYOZZÁK, hogy ennek az uniós munkatervnek olyan rugalmas keretként és eszközként kell szolgálnia, amelyet a megfelelő ütemben hozzá lehet igazítani a sport területén végbemenő változásokhoz, valamint a leendő elnökségek prioritásaihoz.

| 12. | EGYETÉRTENEK ABBAN, hogy a tagállamoknak és a Bizottságnak e munkaterv tárgyidőszakában az alább felsorolt területekkel és fő témákkal kell kiemelten foglalkozniuk. Ezeket az esetlegesen felmerülő új fejlemények fényében minden elnökség kiegészítheti:






  1. | a sport integritása, különös tekintettel a jó kormányzás előmozdítására, beleértve a kiskorúak védelmét, a sport sajátos jellegének figyelembevételét, valamint a korrupció, a mérkőzések eredményének tiltott befolyásolása és a doppingszerek használata elleni küzdelmet; |
| --- | --- | --- |

12.

EGYETÉRTENEK ABBAN, hogy a tagállamoknak és a Bizottságnak e munkaterv tárgyidőszakában az alább felsorolt területekkel és fő témákkal kell kiemelten foglalkozniuk. Ezeket az esetlegesen felmerülő új fejlemények fényében minden elnökség kiegészítheti:

1.

a sport integritása, különös tekintettel a jó kormányzás előmozdítására, beleértve a kiskorúak védelmét, a sport sajátos jellegének figyelembevételét, valamint a korrupció, a mérkőzések eredményének tiltott befolyásolása és a doppingszerek használata elleni küzdelmet;

| 2. | a sport gazdasági dimenziója, különös tekintettel a sport területén megvalósuló innovációra, valamint a sport és a digitális egységes piac kapcsolatára; |
| --- | --- |

2.

a sport gazdasági dimenziója, különös tekintettel a sport területén megvalósuló innovációra, valamint a sport és a digitális egységes piac kapcsolatára;

| 3. | a sport és a társadalom kapcsolata, különös tekintettel a társadalmi befogadásra, az edzők szerepére, a sport és az azon keresztül megvalósuló oktatás/nevelés közötti kapcsolatra, a sport és az egészség összefüggéseire, a sport és a környezet kapcsolatára, a sport és a média kapcsolatára, valamint a sportdiplomáciára. |
| --- | --- |

3.

a sport és a társadalom kapcsolata, különös tekintettel a társadalmi befogadásra, az edzők szerepére, a sport és az azon keresztül megvalósuló oktatás/nevelés közötti kapcsolatra, a sport és az egészség összefüggéseire, a sport és a környezet kapcsolatára, a sport és a média kapcsolatára, valamint a sportdiplomáciára.

A felsorolt főbb célok megvalósításához kapcsolódó részleteket az I. melléklet tartalmazza.

| 13. | EGYETÉRTENEK abban, hogy






  — | a Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői az eredmények és az uniós szintű szakpolitikai fejlemények fényében felülvizsgálhatják az uniós munkatervet; |
| --- | --- | --- |

13.

EGYETÉRTENEK abban, hogy

—

a Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői az eredmények és az uniós szintű szakpolitikai fejlemények fényében felülvizsgálhatják az uniós munkatervet;

| — | az uniós munkaterv félidős áttekintésére 2019 első felében kerül majd sor. |
| --- | --- |

—

az uniós munkaterv félidős áttekintésére 2019 első felében kerül majd sor.

III.   MUNKAMÓDSZEREK ÉS -STRUKTÚRÁK

| 14. | TUDATÁBAN VANNAK, hogy a munkaterv végrehajtásához a továbbiakban is szükség van a tagállamok, illetve a tagállamok és a Bizottság közötti szoros együttműködésre. Tisztában vannak továbbá azzal is, hogy az együttműködésbe mind nemzeti, mind európai és nemzetközi szinten szorosan be kell vonni a sportmozgalmat és a megfelelő illetékes szervezeteket, így például az Európa Tanácsot, a Nemzetközi Doppingellenes Ügynökséget (WADA) és az Egészségügyi Világszervezetet (WHO). |
| --- | --- |

14.

TUDATÁBAN VANNAK, hogy a munkaterv végrehajtásához a továbbiakban is szükség van a tagállamok, illetve a tagállamok és a Bizottság közötti szoros együttműködésre. Tisztában vannak továbbá azzal is, hogy az együttműködésbe mind nemzeti, mind európai és nemzetközi szinten szorosan be kell vonni a sportmozgalmat és a megfelelő illetékes szervezeteket, így például az Európa Tanácsot, a Nemzetközi Doppingellenes Ügynökséget (WADA) és az Egészségügyi Világszervezetet (WHO).

| 15. | ÚGY ÍTÉLIK MEG, HOGY
  megfelelő munkastruktúrák, és -módszerek létrehozására van szükség az első két uniós munkaterv eredményeinek továbbvitele, illetve a fenti 12. pontban vázolt, prioritást élvező területek, illetve fő témák alapján az új eredmények kidolgozása céljára;
  a Bizottságnak adott esetben szakértői csoportokat kell létrehoznia és klasztertalálkozókat kell szerveznie azon szakpolitikai területekhez kapcsolódóan, amelyekkel többek között a sportra vonatkozó előző és jelenlegi munkaterv is részletesen foglalkozott.
  Egy vagy több tagállam kérésére találkozókat lehetne szervezni közös érdekű témákat illetően (az érdekelt tagállamok csoportjai). E találkozók többek között a részt vevő tagállamok között szervezendő, a társaktól való tanulást célzó tevékenységekkel foglalkoznak majd.
  Az alkalmazott munkastruktúrák és -módszerek között szerepelhetnek még elnökségi konferenciák és szemináriumok, informális sportminiszteri és vezetői találkozók, valamint európai bizottsági tanulmányok, konferenciák és szemináriumok is.
  A munkamódszerekhez kapcsolódó főbb elveket a II. melléklet tartalmazza.
  2020 második felében a Tanács a Bizottságnak a 2020 első felében elkészítendő jelentése alapján értékelni fogja ezen uniós munkaterv végrehajtását. |
| --- | --- |

15.

ÚGY ÍTÉLIK MEG, HOGY

megfelelő munkastruktúrák, és -módszerek létrehozására van szükség az első két uniós munkaterv eredményeinek továbbvitele, illetve a fenti 12. pontban vázolt, prioritást élvező területek, illetve fő témák alapján az új eredmények kidolgozása céljára;

a Bizottságnak adott esetben szakértői csoportokat kell létrehoznia és klasztertalálkozókat kell szerveznie azon szakpolitikai területekhez kapcsolódóan, amelyekkel többek között a sportra vonatkozó előző és jelenlegi munkaterv is részletesen foglalkozott.

Egy vagy több tagállam kérésére találkozókat lehetne szervezni közös érdekű témákat illetően (az érdekelt tagállamok csoportjai). E találkozók többek között a részt vevő tagállamok között szervezendő, a társaktól való tanulást célzó tevékenységekkel foglalkoznak majd.

Az alkalmazott munkastruktúrák és -módszerek között szerepelhetnek még elnökségi konferenciák és szemináriumok, informális sportminiszteri és vezetői találkozók, valamint európai bizottsági tanulmányok, konferenciák és szemináriumok is.

A munkamódszerekhez kapcsolódó főbb elveket a II. melléklet tartalmazza.

2020 második felében a Tanács a Bizottságnak a 2020 első felében elkészítendő jelentése alapján értékelni fogja ezen uniós munkaterv végrehajtását.

IV.   TOVÁBBI LÉPÉSEK

| 16. | FELKÉRIK A TAGÁLLAMOKAT, HOGY






  — | e munkaterv hatékony végrehajtása érdekében működjenek együtt a Bizottsággal, és alkalmazzák az ezen állásfoglalásban meghatározott munkastruktúrákat és -módszereket; |
| --- | --- | --- |

16.

FELKÉRIK A TAGÁLLAMOKAT, HOGY

—

e munkaterv hatékony végrehajtása érdekében működjenek együtt a Bizottsággal, és alkalmazzák az ezen állásfoglalásban meghatározott munkastruktúrákat és -módszereket;

| — | a nemzeti szintű szakpolitikák kidolgozásakor a szubszidiaritás elvét és a sportirányítási struktúrák autonómiáját tiszteletben tartva vegyék kellőképpen figyelembe ezt az uniós munkatervet; |
| --- | --- |

—

a nemzeti szintű szakpolitikák kidolgozásakor a szubszidiaritás elvét és a sportirányítási struktúrák autonómiáját tiszteletben tartva vegyék kellőképpen figyelembe ezt az uniós munkatervet;

| — | a tevékenységek relevanciájának és láthatóságának biztosítása érdekében rendszeresen tájékoztassák a sport területén érdekelt feleket – és adott esetben konzultáljanak velük – az uniós munkaterv végrehajtása terén tett előrehaladásról; |
| --- | --- |

—

a tevékenységek relevanciájának és láthatóságának biztosítása érdekében rendszeresen tájékoztassák a sport területén érdekelt feleket – és adott esetben konzultáljanak velük – az uniós munkaterv végrehajtása terén tett előrehaladásról;

| — | adott esetben a tagállamokban és a megfelelő szinteken terjesszék a sportra vonatkozó előző és jelenlegi uniós munkaterv keretében elért eredményeket; |
| --- | --- |

—

adott esetben a tagállamokban és a megfelelő szinteken terjesszék a sportra vonatkozó előző és jelenlegi uniós munkaterv keretében elért eredményeket;

| — | szervezzenek találkozókat közös érdekű témákban (az érdekelt tagállamok csoportjai); |
| --- | --- |

—

szervezzenek találkozókat közös érdekű témákban (az érdekelt tagállamok csoportjai);

| — | a Bizottsággal együttműködésben kezdeményezzenek és folytassanak le a társaktól való tanulást célzó gyakorlatokat. |
| --- | --- |

—

a Bizottsággal együttműködésben kezdeményezzenek és folytassanak le a társaktól való tanulást célzó gyakorlatokat.

| 17. | FELKÉRIK A TANÁCS ELNÖKSÉGEIT, HOGY






  — | programjuk kidolgozása során az elnökségi trió keretében is fordítsanak figyelmet az uniós munkaterv kiemelt témáira, és építsenek az elért eredményekre; |
| --- | --- | --- |

17.

FELKÉRIK A TANÁCS ELNÖKSÉGEIT, HOGY

—

programjuk kidolgozása során az elnökségi trió keretében is fordítsanak figyelmet az uniós munkaterv kiemelt témáira, és építsenek az elért eredményekre;

| — | tájékoztassák a tagállamokat az olyan, egyéb tanácsi formációk keretében folyamatban lévő vagy tervezett munkáról, amely hatással van a sport területére; |
| --- | --- |

—

tájékoztassák a tagállamokat az olyan, egyéb tanácsi formációk keretében folyamatban lévő vagy tervezett munkáról, amely hatással van a sport területére;

| — | az ezen állásfoglalás tárgyát képező időszak végén a Bizottság által készített jelentés alapján adott esetben tegyenek javaslatot a következő időszakra szóló új uniós munkaterv tervezetére; |
| --- | --- |

—

az ezen állásfoglalás tárgyát képező időszak végén a Bizottság által készített jelentés alapján adott esetben tegyenek javaslatot a következő időszakra szóló új uniós munkaterv tervezetére;

| — | vegyék fontolóra a sportmozgalommal folytatott strukturált párbeszéd értékelését (6). |
| --- | --- |

—

vegyék fontolóra a sportmozgalommal folytatott strukturált párbeszéd értékelését (6).

| 18. | FELKÉRIK A BIZOTTSÁGOT, HOGY






  — | működjön együtt a tagállamokkal a munkaterv végrehajtásában, különösen az I. mellékletben vázolt eredmények tekintetében; |
| --- | --- | --- |

18.

FELKÉRIK A BIZOTTSÁGOT, HOGY

—

működjön együtt a tagállamokkal a munkaterv végrehajtásában, különösen az I. mellékletben vázolt eredmények tekintetében;

| — | tájékoztassa a tagállamokat az EU más szakpolitikai területein folytatott vagy tervezett, a sportra hatással lévő kezdeményezésekről, továbbá a Bizottságban zajló, a sportot érintő fejleményekről; |
| --- | --- |

—

tájékoztassa a tagállamokat az EU más szakpolitikai területein folytatott vagy tervezett, a sportra hatással lévő kezdeményezésekről, továbbá a Bizottságban zajló, a sportot érintő fejleményekről;

| — | tájékoztassa a sportmunkacsoportot a szakértői csoportok megbízatásáról; |
| --- | --- |

—

tájékoztassa a sportmunkacsoportot a szakértői csoportok megbízatásáról;

| — | támogassa a tagállamokat és a többi érintett szereplőt az ebben az állásfoglalásban rögzített területekkel és főbb témákkal kapcsolatos tevékenységeikben, különösen a következők révén:






  — | annak a vizsgálata, hogy milyen módon lehetne megkönnyíteni, hogy a tagállamok és a szakértők részt vegyenek, illetve a sportmozgalmak képviselői és adott esetben más érdekeltek is meghívást kapjanak az I. mellékletben említett szakértői csoportokba, és ezáltal biztosítható legyen a magas szintű és koherens reprezentativitás és szakértelem; |
| --- | --- | --- |

—

támogassa a tagállamokat és a többi érintett szereplőt az ebben az állásfoglalásban rögzített területekkel és főbb témákkal kapcsolatos tevékenységeikben, különösen a következők révén:

—

annak a vizsgálata, hogy milyen módon lehetne megkönnyíteni, hogy a tagállamok és a szakértők részt vegyenek, illetve a sportmozgalmak képviselői és adott esetben más érdekeltek is meghívást kapjanak az I. mellékletben említett szakértői csoportokba, és ezáltal biztosítható legyen a magas szintű és koherens reprezentativitás és szakértelem;

| — | szakértői csoportok létrehozása az alábbi területeken:






  — | integritás, |
| --- | --- | --- |

—

szakértői csoportok létrehozása az alábbi területeken:

—

integritás,

| — | készség- és munkaerőfejlesztés a sport területén; |
| --- | --- |

—

készség- és munkaerőfejlesztés a sport területén;

| — | a bevált gyakorlatok cseréjének, a társaktól való tanulásnak az előmozdítását, valamint a tudásbázis-építést szolgáló támogatás egyéb formáinak kialakítása (pl. tanulmányok); |
| --- | --- |

—

a bevált gyakorlatok cseréjének, a társaktól való tanulásnak az előmozdítását, valamint a tudásbázis-építést szolgáló támogatás egyéb formáinak kialakítása (pl. tanulmányok);

| — | a szükséges szakértői anyagok biztosítása a dopping elleni küzdelmet illetően, különös tekintettel arra, hogy a Nemzetközi Doppingellenes Szabályzat esetleges jövőbeli módosításai összegyeztethetők-e az uniós joggal; |
| --- | --- |

—

a szükséges szakértői anyagok biztosítása a dopping elleni küzdelmet illetően, különös tekintettel arra, hogy a Nemzetközi Doppingellenes Szabályzat esetleges jövőbeli módosításai összegyeztethetők-e az uniós joggal;

| — | logisztikai és technikai támogatás nyújtása az uniós sportpolitikával kapcsolatos releváns dokumentumok és információk összegyűjtéséhez és terjesztéséhez; |
| --- | --- |

—

logisztikai és technikai támogatás nyújtása az uniós sportpolitikával kapcsolatos releváns dokumentumok és információk összegyűjtéséhez és terjesztéséhez;

| — | speciális klasztertalálkozók szervezése azokon a szakpolitikai területeken, amelyekkel a sportra vonatkozó előző és jelenlegi munkaterv részletesen foglalkozott. E találkozók célja, hogy a résztvevők – különösen az I. mellékletben említett területeket illetően – megvitassák a sport területére irányuló, uniós finanszírozású projektek szakpolitikai szempontból releváns eredményeit, megosszák egymással a konkrét témákkal kapcsolatos bevált gyakorlatokat és tapasztalatokat, áttekintsék az elért eredményeket, valamint megállapítsák, hogy mely területeken van szükség további intézkedésekre. Ezeket a találkozókat legalább évi rendszerességgel kell megtartani; |
| --- | --- |

—

speciális klasztertalálkozók szervezése azokon a szakpolitikai területeken, amelyekkel a sportra vonatkozó előző és jelenlegi munkaterv részletesen foglalkozott. E találkozók célja, hogy a résztvevők – különösen az I. mellékletben említett területeket illetően – megvitassák a sport területére irányuló, uniós finanszírozású projektek szakpolitikai szempontból releváns eredményeit, megosszák egymással a konkrét témákkal kapcsolatos bevált gyakorlatokat és tapasztalatokat, áttekintsék az elért eredményeket, valamint megállapítsák, hogy mely területeken van szükség további intézkedésekre. Ezeket a találkozókat legalább évi rendszerességgel kell megtartani;

| — | biztosítsa az általa korábban létrehozott, a szabadidősporttal, illetve a sport és a diplomácia kapcsolatával foglalkozó magas szintű csoportok munkájának utókövetését; |
| --- | --- |

—

biztosítsa az általa korábban létrehozott, a szabadidősporttal, illetve a sport és a diplomácia kapcsolatával foglalkozó magas szintű csoportok munkájának utókövetését;

| — | biztosítsa, hogy megfelelő intézkedések kövessék a jó kormányzással foglalkozó korábbi szakértői csoport ajánlásait, valamint biztosítsa a munka folytonosságát a mérkőzések eredményének tiltott befolyásolásával kapcsolatos aktuális kérdések kapcsán; |
| --- | --- |

—

biztosítsa, hogy megfelelő intézkedések kövessék a jó kormányzással foglalkozó korábbi szakértői csoport ajánlásait, valamint biztosítsa a munka folytonosságát a mérkőzések eredményének tiltott befolyásolásával kapcsolatos aktuális kérdések kapcsán;

| — | mozdítsa elő a sport révén szerzett készségek és kompetenciák elismerését; |
| --- | --- |

—

mozdítsa elő a sport révén szerzett készségek és kompetenciák elismerését;

| — | mozdítsa elő a sporttal kapcsolatos strukturált párbeszédet, többek között azzal, hogy évente megszervezi a sportélet különböző szintjein tevékenykedő összes kulcsszereplőt összefogó európai uniós sportfórumot; |
| --- | --- |

—

mozdítsa elő a sporttal kapcsolatos strukturált párbeszédet, többek között azzal, hogy évente megszervezi a sportélet különböző szintjein tevékenykedő összes kulcsszereplőt összefogó európai uniós sportfórumot;

| — | hozza létre az évente megrendezendő európai sporthetet, és e munkaterv prioritásaival összhangban az egész év során folyamatosan népszerűsítse az eseményt a sportban és a testmozgásban való részvétel előmozdításának eszközeként; |
| --- | --- |

—

hozza létre az évente megrendezendő európai sporthetet, és e munkaterv prioritásaival összhangban az egész év során folyamatosan népszerűsítse az eseményt a sportban és a testmozgásban való részvétel előmozdításának eszközeként;

| — | az Erasmus+ program és más releváns uniós programok, valamint az európai strukturális és beruházási alapok forrásait igénybe véve támogassa az e munkatervben foglalt, prioritást élvező területeket és a hozzájuk tartozó fő témákat; |
| --- | --- |

—

az Erasmus+ program és más releváns uniós programok, valamint az európai strukturális és beruházási alapok forrásait igénybe véve támogassa az e munkatervben foglalt, prioritást élvező területeket és a hozzájuk tartozó fő témákat;

| — | a tagállamok önkéntes hozzájárulásai alapján 2020 első felében fogadjon el jelentést a munkaterv végrehajtásáról és hasznosságáról. Adott esetben ez a jelentés fogja képezni a 2020 második félévében esedékes következő uniós munkaterv kidolgozásának az alapját; |
| --- | --- |

—

a tagállamok önkéntes hozzájárulásai alapján 2020 első felében fogadjon el jelentést a munkaterv végrehajtásáról és hasznosságáról. Adott esetben ez a jelentés fogja képezni a 2020 második félévében esedékes következő uniós munkaterv kidolgozásának az alapját;

| — | adott esetben tegyen közzé tájékoztatást a sportra vonatkozó előző és jelenlegi uniós munkaterv szerinti munkastruktúrák keretében elért eredményekről. |
| --- | --- |

—

adott esetben tegyen közzé tájékoztatást a sportra vonatkozó előző és jelenlegi uniós munkaterv szerinti munkastruktúrák keretében elért eredményekről.

---

(1)  HL C 162., 2011.6.1., 1. o.

(2)  HL C 183., 2014.6.14., 12. o.

(3)  5516/17 + ADD 1.

(4)  A Tanács 2010. november 18-i állásfoglalása, melyben a Tanács megállapodott abban, hogy rendszeresen – általában a tanácsi ülések alkalmával – informális találkozót szervez az uniós hatóságok és a sportmozgalom vezető képviselői számára az uniós sportpolitika kérdéseinek megvitatása céljából (HL C 322., 2010.11.27., 1. o.).

(5)  A Jean-Claude Juncker vezette Európai Bizottság 10 politikai prioritása (https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/juncker-political-guidelines-speech_hu.pdf).

(6)  Ennek keretében a strukturált párbeszédről szóló, 2010. november 18-i tanácsi állásfoglalást is értékelni lehetne.

---

I. MELLÉKLET

Fő témák (12. pont), elvárt eredmények és a vonatkozó munkastruktúrák

| Fő téma | Munkamódszer/feladatok | Eredmény és céldátum | Vezető(k) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. prioritás: A sport integritása |
| A dopping elleni küzdelem | A Tanács és előkészítő szervei

  A dopping elleni küzdelemmel kapcsolatos szakértői anyagok kidolgozása a szakértői találkozókon és ezek megvitatása a sportmunkacsoport ülésein, különös tekintettel a Nemzetközi Doppingellenes Szabályzat esetleges jövőbeli módosításainak az uniós joggal való kompatibilitására | 2017–2019







  — | Az EU hozzájárulása |

Fő téma

Munkamódszer/feladatok

Eredmény és céldátum

Vezető(k)

1. prioritás: A sport integritása

A dopping elleni küzdelem

A Tanács és előkészítő szervei

A dopping elleni küzdelemmel kapcsolatos szakértői anyagok kidolgozása a szakértői találkozókon és ezek megvitatása a sportmunkacsoport ülésein, különös tekintettel a Nemzetközi Doppingellenes Szabályzat esetleges jövőbeli módosításainak az uniós joggal való kompatibilitására

2017–2019

—

Az EU hozzájárulása

a Bizottság és az elnökség

Az EU és tagállamai által a CAHAMA és a WADA ülésein képviselendő álláspontok kidolgozása, szükség szerint szakértői találkozók nyomán

2017–2020

| — | Az EU álláspontja |
| --- | --- |

—

Az EU álláspontja

a Bizottság és az elnökség

Szeminárium

Hogyan előzhető meg a doppingszerek fiatalok általi használata a hivatásos és a szabadidősportban

2017 második fele

| — | jelentés |
| --- | --- |

—

jelentés

| — | A bevált gyakorlatok megosztása |
| --- | --- |

—

A bevált gyakorlatok megosztása

elnökség

Jó kormányzás

Szakértői csoport

Integritás

A jó kormányzásra és a korrupció elleni küzdelemre vonatkozó elismert nemzetközi normák és kezdeményezések alkalmazása, különösen oly módon, hogy egyéb területeken alkalmazott normákat és kezdeményezéseket vezetnek be a sport területén

Mérkőzések eredményének tiltott befolyásolása

2018–2020

| — | a bevált gyakorlatok megosztása |
| --- | --- |

—

a bevált gyakorlatok megosztása

| — | jelentés |
| --- | --- |

—

jelentés

Bizottság

A Tanács és előkészítő szervei

Ajánlások a sporttal kapcsolatos korrupció elleni esetleges jövőbeli uniós szintű intézkedésekre vonatkozóan

2019 második fele

| — | (esetleg) tanácsi következtetések |
| --- | --- |

—

(esetleg) tanácsi következtetések

elnökség

A kiskorúak védelme

Tanulmány

A gyermekbántalmazás elterjedtsége a sportban

2019 első fele

| — | jelentés |
| --- | --- |

—

jelentés

Bizottság

Szeminárium

A fiatal sportolók védelméről és a sportban a gyermekek jogainak biztosításáról szóló ajánlásokat (1) követő intézkedések

2019 második fele

| — | A bevált gyakorlatok cseréje |
| --- | --- |

—

A bevált gyakorlatok cseréje

| — | jelentés |
| --- | --- |

—

jelentés

elnökség

A Tanács és előkészítő szervei

A kiskorúak fizikai és lelki épségének védelme a szabadidő- és az elitsportban

2019 második fele

| — | (esetleg) tanácsi következtetések |
| --- | --- |

—

(esetleg) tanácsi következtetések

elnökség

A sport sajátosságai

Az érdekelt tagállamok csoportja

A sporttal és a sportszervezetekkel kapcsolatos uniós jog

2019 első fele

| — | (esetleg) Ajánlások/helyzetjelentés |
| --- | --- |

—

(esetleg) Ajánlások/helyzetjelentés

SE, FR, ES, NL

Szeminárium

A sport sajátosságai az EU-ban

2019 második fele

| — | Véleménycsere |
| --- | --- |

—

Véleménycsere

| — | jelentés |
| --- | --- |

—

jelentés

Bizottság

2. prioritás: A sport gazdasági vonatkozásai

A sporthoz kötődő innováció

Klasztertalálkozó

A sport gazdasági haszna – sportágazati szatellitszámlák (SSA) A sportágazati szatellitszámlák gyakorlati alkalmazása a szakpolitikai döntéshozók számára

2018 első fele

| — | a bevált gyakorlatok megosztása |
| --- | --- |

—

a bevált gyakorlatok megosztása

Bizottság

A Tanács és előkészítő szervei

Figyelemfelhívás a sport gazdasági vonatkozásaira, különös tekintettel az Európa 2020 stratégiára – a sport és az innováció gazdasági előnyeinek előtérbe helyezése

2018 második fele

| — | (esetleg) tanácsi következtetések |
| --- | --- |

—

(esetleg) tanácsi következtetések

elnökség

Konferencia

Figyelemfelhívás a sport gazdasági vonatkozásaira, különös tekintettel az Európa 2020 stratégiára – a sport és az innováció gazdasági előnyeinek előtérbe helyezése

2018 második fele

| — | a bevált gyakorlatok megosztása |
| --- | --- |

—

a bevált gyakorlatok megosztása

| — | jelentés |
| --- | --- |

—

jelentés

elnökség

A sport és a digitális egységes piac

Szeminárium

A digitális egységes piac jelentette előnyök és kihívások a sport jobb finanszírozása és piaci hasznosítása szempontjából

2019 első fele

| — | jelentés |
| --- | --- |

—

jelentés

elnökség

3. prioritás: Sport és társadalom

Sport és média

Konferencia

A média szerepe és hatása a sportban

2020 első fele

| — | jelentés és a bevált gyakorlatok megosztása |
| --- | --- |

—

jelentés és a bevált gyakorlatok megosztása

elnökség

A Tanács és előkészítő szervei

A média szerepe és hatása a sportban

| — | (esetleg) tanácsi következtetések |
| --- | --- |

—

(esetleg) tanácsi következtetések

elnökség

Az edzők szerepe

A Tanács és előkészítő szervei

Az edzők szerepe a társadalomban

2017 második fele

| — | (esetleg) tanácsi következtetések |
| --- | --- |

—

(esetleg) tanácsi következtetések

elnökség

Konferencia

Az edzők szerepe, státusza és felelőssége a társadalomban

2017 második fele

| — | jelentés |
| --- | --- |

—

jelentés

| — | A bevált gyakorlatok megosztása |
| --- | --- |

—

A bevált gyakorlatok megosztása

elnökség

Oktatás/nevelés a sportban és a sporton keresztül

Konferencia

Testmozgás, sport és a sportolók kettős karrierje: előtérben az egyetem és az oktatás

2017 második fele

| — | jelentés |
| --- | --- |

—

jelentés

| — | a bevált gyakorlatok megosztása |
| --- | --- |

—

a bevált gyakorlatok megosztása

elnökség

Szakértői csoport

készség- és humánerőforrás-fejlesztés a sport területén

2018–2020

| — | iránymutatások |
| --- | --- |

—

iránymutatások

Bizottság

Szeminárium

Az edzők sporttal kapcsolatos képesítései és kompetenciái

2020 első fele

| — | jelentés |
| --- | --- |

—

jelentés

elnökség

Társadalmi befogadás

A Tanács és előkészítő szervei

Az európai értékek előmozdítása a sport révén

2018 első fele

| — | (esetleg) tanácsi következtetések |
| --- | --- |

—

(esetleg) tanácsi következtetések

elnökség

Konferencia

A szabadidősport mint az integrációnak, valamint a hagyományok és az innováció közötti szakadék áthidalásának az eszköze

2018 első fele

| — | jelentés |
| --- | --- |

—

jelentés

elnökség

Tanulmány

A sport akadálymentesítése a fogyatékossággal élők számára

2018 második fele

| — | jelentés |
| --- | --- |

—

jelentés

Bizottság

A Tanács és előkészítő szervei

A sport akadálymentesítése a fogyatékossággal élők számára

2019 első fele

| — | (esetleg) tanácsi következtetések |
| --- | --- |

—

(esetleg) tanácsi következtetések

elnökség

Konferencia

A szervezett keretek közötti sportolás előnyei a kevesebb lehetőséggel rendelkező személyek számára

2019 első fele

| — | bevált gyakorlatokat/példákat bemutató kézikönyv |
| --- | --- |

—

bevált gyakorlatokat/példákat bemutató kézikönyv

elnökség

Klasztertalálkozó

Az egészségfejlesztő testmozgás népszerűsítése

2017 második fele

| — | a bevált gyakorlatok megosztása |
| --- | --- |

—

a bevált gyakorlatok megosztása

Bizottság

Sport és egészség

Szeminárium

Munkahelyi sportolás és testmozgás

2018 második fele

| — | jelentés |
| --- | --- |

—

jelentés

elnökség

Sport és környezetvédelem

Az érdekelt tagállamok csoportja

Városfejlesztés, természeti sportok, környezeti fenntarthatóság a nagyszabású sportesemények összefüggésében, környezetbarát és energiahatékony sportlétesítmények

2019–2020

| — | az ismeretek és a bevált gyakorlatok megosztása |
| --- | --- |

—

az ismeretek és a bevált gyakorlatok megosztása

| — | jelentés |
| --- | --- |

—

jelentés

FR, DE, PT

Sportdiplomácia

Tanulmány

Az uniós külkapcsolatok fejlesztése a sport által

2017 második fele

| — | esettanulmányokon és bevált gyakorlatokon alapuló ajánlások |
| --- | --- |

—

esettanulmányokon és bevált gyakorlatokon alapuló ajánlások

Bizottság

Szeminárium

A sportdiplomáciával foglalkozó bizottsági magas szintű csoport tevékenységét, a sportdiplomáciáról szóló, 2016. novemberi tanácsi következtetéseket, valamint a sportdiplomáciáról szóló szemináriumot követő intézkedések

2017 második fele

| — | A további lépések megtervezése |
| --- | --- |

—

A további lépések megtervezése

Bizottság

---

(1)  A jó kormányzással foglalkozó szakértői csoport – „Kihívások: erőszak, amelytől védeni kell a kiskorú sportolókat” – Ajánlások a fiatal sportolók védelméről és a sportban a gyermekek jogainak biztosításáról, 2016. június, 12. o.

---

II. MELLÉKLET

A munkamódszerekhez és -struktúrákhoz, valamint a jelentéstételhez kapcsolódó elvek

| — | Valamennyi tagállam önkéntesen és szabadon vesz részt a szakértői és klasztercsoportok, valamint az érdekelt tagállamok csoportjainak munkájában. |
| --- | --- |

—

Valamennyi tagállam önkéntesen és szabadon vesz részt a szakértői és klasztercsoportok, valamint az érdekelt tagállamok csoportjainak munkájában.

| — | A Bizottság gondoskodni fog a különböző területekről érkező szakértők, többek között a közigazgatási szakemberek és a sportban érdekelt felek legmegfelelőbb és leghatékonyabb közreműködéséről. |
| --- | --- |

—

A Bizottság gondoskodni fog a különböző területekről érkező szakértők, többek között a közigazgatási szakemberek és a sportban érdekelt felek legmegfelelőbb és leghatékonyabb közreműködéséről.

| — | A bizottsági szakértői és klasztercsoportok tagjaira és munkarendjére vonatkozó részletes szabályokat a 2016. május 30-i bizottsági határozat (1) tartalmazza. |
| --- | --- |

—

A bizottsági szakértői és klasztercsoportok tagjaira és munkarendjére vonatkozó részletes szabályokat a 2016. május 30-i bizottsági határozat (1) tartalmazza.

| — | Sajátos igényeik és a kívánt eredmények tükrében az érdekelt tagállamok csoportjai meghatározhatják saját munkamódszereiket és -struktúráikat. A Bizottságot adott esetben be kell vonni e csoportok munkájába. |
| --- | --- |

—

Sajátos igényeik és a kívánt eredmények tükrében az érdekelt tagállamok csoportjai meghatározhatják saját munkamódszereiket és -struktúráikat. A Bizottságot adott esetben be kell vonni e csoportok munkájába.

| — | A Bizottság beszámol a sportmunkacsoportnak a szakértői és klasztercsoportokban végzett munka előrehaladásáról, és ismerteti az eredményeket. Az érdekelt tagállamok csoportjai képviselőt jelölnek ki ugyanezen feladat elvégzésére. |
| --- | --- |

—

A Bizottság beszámol a sportmunkacsoportnak a szakértői és klasztercsoportokban végzett munka előrehaladásáról, és ismerteti az eredményeket. Az érdekelt tagállamok csoportjai képviselőt jelölnek ki ugyanezen feladat elvégzésére.

| — | A Tanács sportmunkacsoportja adott esetben további iránymutatást nyújt a kívánt eredmények és ütemezés garantálása érdekében. |
| --- | --- |

—

A Tanács sportmunkacsoportja adott esetben további iránymutatást nyújt a kívánt eredmények és ütemezés garantálása érdekében.

| — | Az összes csoport üléseinek napirendje és az üléseikről szóló jelentések minden tagállam számára hozzáférhetők lesznek, függetlenül attól, hogy egy-egy tagállam milyen mértékben vesz részt az adott területen folyó munkában. A csoport által elért eredményeket uniós és nemzeti szinten egyaránt közzéteszik és terjesztik. |
| --- | --- |

—

Az összes csoport üléseinek napirendje és az üléseikről szóló jelentések minden tagállam számára hozzáférhetők lesznek, függetlenül attól, hogy egy-egy tagállam milyen mértékben vesz részt az adott területen folyó munkában. A csoport által elért eredményeket uniós és nemzeti szinten egyaránt közzéteszik és terjesztik.

| — | A Bizottság a munkaterv végrehajtásáról szóló jelentésébe beépíti a különböző munkamódszerekkel elért eredményeket. |
| --- | --- |

—

A Bizottság a munkaterv végrehajtásáról szóló jelentésébe beépíti a különböző munkamódszerekkel elért eredményeket.

---

(1)  A bizottság 2016. május 30-i határozata a bizottsági szakértői csoportok létrehozására és működésére vonatkozó horizontális szabályok megállapításáról (C(2016) 3301 final).

---

AJÁNLÁSOK

Tanács

| 15.6.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 189/15 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 189/15

---

A TANÁCS AJÁNLÁSA

(2017. május 22.)

az egész életen át tartó tanulás európai képesítési keretrendszeréről, valamint az egész életen át tartó tanulás európai képesítési keretrendszerének létrehozásáról szóló 2008. április 23-i európai parlamenti és tanácsi ajánlás hatályon kívül helyezéséről

(2017/C 189/03)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 165. és 166. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | A képesítések számos különböző célt szolgálnak. Megmutatják a munkáltatók számára, hogy elvileg mit tud és mit képes elvégezni a képesítés birtokosa („tanulási eredmények”). Előfeltételei lehetnek bizonyos szabályozott szakmák végzésének. Segítik az oktatási és képzési hatóságokat és szolgáltatókat abban, hogy meghatározzák az adott egyén által megszerzett tanulási eredmények szintjét és tartalmát. Fontosak továbbá az egyén számára személyes eredményeinek bemutatásához. A képesítések ezért fontos szerepet játszanak a foglalkoztathatóság növelésében, valamint a mobilitás és a továbbtanulásban való részvétel megkönnyítésében. |
| --- | --- |

(1)

A képesítések számos különböző célt szolgálnak. Megmutatják a munkáltatók számára, hogy elvileg mit tud és mit képes elvégezni a képesítés birtokosa („tanulási eredmények”). Előfeltételei lehetnek bizonyos szabályozott szakmák végzésének. Segítik az oktatási és képzési hatóságokat és szolgáltatókat abban, hogy meghatározzák az adott egyén által megszerzett tanulási eredmények szintjét és tartalmát. Fontosak továbbá az egyén számára személyes eredményeinek bemutatásához. A képesítések ezért fontos szerepet játszanak a foglalkoztathatóság növelésében, valamint a mobilitás és a továbbtanulásban való részvétel megkönnyítésében.

| (2) | A képesítések egy adott illetékes hatóság által elvégzett értékelési és érvényesítési folyamat formális eredményei, amelyek jellemzően dokumentumok, például bizonyítványok vagy oklevelek formájában jelennek meg. Rögzítik azt, hogy egy adott egyén adott sztenderdeknek megfelelő tanulási eredményeket ért el. Ezek a tanulási eredmények számos különböző módon formális, nem formális vagy informális környezetben elérhetők, nemzeti vagy nemzetközi keretek között. A tanulási eredményekre vonatkozó információknak könnyen elérhetőknek és átláthatóknak kell lenniük. |
| --- | --- |

(2)

A képesítések egy adott illetékes hatóság által elvégzett értékelési és érvényesítési folyamat formális eredményei, amelyek jellemzően dokumentumok, például bizonyítványok vagy oklevelek formájában jelennek meg. Rögzítik azt, hogy egy adott egyén adott sztenderdeknek megfelelő tanulási eredményeket ért el. Ezek a tanulási eredmények számos különböző módon formális, nem formális vagy informális környezetben elérhetők, nemzeti vagy nemzetközi keretek között. A tanulási eredményekre vonatkozó információknak könnyen elérhetőknek és átláthatóknak kell lenniük.

| (3) | Az egész életen át tartó tanulás európai képesítési keretrendszerének létrehozásáról szóló 2008. április 23-i európai parlamenti és tanácsi ajánlás (1) nyolc képesítési szintből álló, emelkedő jártassági szinteket képviselő tanulási eredményekben kifejezett közös viszonyítási keretrendszert hozott létre. Ez megfeleltetési eszközként szolgál a különböző képesítési rendszerek és szintjeik között. Az egész életen át tartó tanulás európai képesítési keretrendszerének (EKKR) célja az egyének által megszerzett képesítések átláthatóságának, összehasonlíthatóságának és hordozhatóságának javítása. |
| --- | --- |

(3)

Az egész életen át tartó tanulás európai képesítési keretrendszerének létrehozásáról szóló 2008. április 23-i európai parlamenti és tanácsi ajánlás (1) nyolc képesítési szintből álló, emelkedő jártassági szinteket képviselő tanulási eredményekben kifejezett közös viszonyítási keretrendszert hozott létre. Ez megfeleltetési eszközként szolgál a különböző képesítési rendszerek és szintjeik között. Az egész életen át tartó tanulás európai képesítési keretrendszerének (EKKR) célja az egyének által megszerzett képesítések átláthatóságának, összehasonlíthatóságának és hordozhatóságának javítása.

| (4) | Ezen ajánlás szélesebb körű célkitűzései között szerepel az oktatási és képzési rendszerek modernizálásához való hozzájárulás, valamint a munkavállalók és a tanulók foglalkoztathatóságának, mobilitásának és társadalmi integrációjának növelése. További célja az, hogy hatékonyabban összekapcsolja a formális, nem formális és informális tanulást, és támogassa a különböző keretek között megszerzett tanulási eredmények érvényesítését. |
| --- | --- |

(4)

Ezen ajánlás szélesebb körű célkitűzései között szerepel az oktatási és képzési rendszerek modernizálásához való hozzájárulás, valamint a munkavállalók és a tanulók foglalkoztathatóságának, mobilitásának és társadalmi integrációjának növelése. További célja az, hogy hatékonyabban összekapcsolja a formális, nem formális és informális tanulást, és támogassa a különböző keretek között megszerzett tanulási eredmények érvényesítését.

| (5) | A tagállamok tanulási eredményeken alapuló nemzeti képesítési keretrendszereket dolgoztak ki, vagy dolgoznak ki éppen, amelyeket egy úgynevezett „megfeleltetési folyamat” során összekapcsolnak az EKKR-rel. Az EKKR-ben meghatározott szintek és tanulásieredmény-leírások a különböző nemzeti rendszerekben szerezhető képesítések jobb átláthatóságát és könnyebb összehasonlíthatóságát eredményezik. Hozzájárulnak továbbá a tanulási eredményeken alapuló megközelítés felé történő általános elmozduláshoz az oktatás és képzés területén. Az EKKR-nek való megfeleltetést a nemzeti képesítési keretrendszereken keresztül kell végezni vagy ezek hiányában a nemzeti képesítési rendszereken keresztül (a továbbiakban: nemzeti képesítési keretrendszerek vagy rendszerek). |
| --- | --- |

(5)

A tagállamok tanulási eredményeken alapuló nemzeti képesítési keretrendszereket dolgoztak ki, vagy dolgoznak ki éppen, amelyeket egy úgynevezett „megfeleltetési folyamat” során összekapcsolnak az EKKR-rel. Az EKKR-ben meghatározott szintek és tanulásieredmény-leírások a különböző nemzeti rendszerekben szerezhető képesítések jobb átláthatóságát és könnyebb összehasonlíthatóságát eredményezik. Hozzájárulnak továbbá a tanulási eredményeken alapuló megközelítés felé történő általános elmozduláshoz az oktatás és képzés területén. Az EKKR-nek való megfeleltetést a nemzeti képesítési keretrendszereken keresztül kell végezni vagy ezek hiányában a nemzeti képesítési rendszereken keresztül (a továbbiakban: nemzeti képesítési keretrendszerek vagy rendszerek).

| (6) | A képesítések átláthatóbbak és összehasonlíthatóbbak, ha olyan dokumentumokban jelennek meg, amelyek hivatkozást tartalmaznak az alkalmazandó EKKR-szintre, valamint tartalmazzák az elért tanulási eredmények leírását. |
| --- | --- |

(6)

A képesítések átláthatóbbak és összehasonlíthatóbbak, ha olyan dokumentumokban jelennek meg, amelyek hivatkozást tartalmaznak az alkalmazandó EKKR-szintre, valamint tartalmazzák az elért tanulási eredmények leírását.

| (7) | Az érdekelt felek széles körét be kell vonni az EKKR uniós és nemzeti szinten történő megvalósításába, biztosítandó annak széles körű támogatottságát. A legfőbb érdekelt felek: minden tanuló, az oktatási és képzésszolgáltatók, a képesítési hatóságok, a minőségbiztosítási szervezetek, a munkáltatók, a szakszervezetek, a kereskedelmi kamarák, az iparkamarák és kézművesipari kamarák, a felsőfokú és szakmai képesítések elismerésében részt vevő szervek, a foglalkoztatási szolgálatok, valamint a migránsok integrációjáért felelős szolgálatok. |
| --- | --- |

(7)

Az érdekelt felek széles körét be kell vonni az EKKR uniós és nemzeti szinten történő megvalósításába, biztosítandó annak széles körű támogatottságát. A legfőbb érdekelt felek: minden tanuló, az oktatási és képzésszolgáltatók, a képesítési hatóságok, a minőségbiztosítási szervezetek, a munkáltatók, a szakszervezetek, a kereskedelmi kamarák, az iparkamarák és kézművesipari kamarák, a felsőfokú és szakmai képesítések elismerésében részt vevő szervek, a foglalkoztatási szolgálatok, valamint a migránsok integrációjáért felelős szolgálatok.

| (8) | Az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak benyújtott, az EKKR értékeléséről szóló 2013. december 19-i jelentésében a Bizottság megállapította, hogy az EKKR széles körben elfogadott viszonyítási pont a nemzeti képesítési keretrendszerek fejlesztése, a tanulási eredményeken alapuló megközelítés megvalósítása, valamint a készségek és kompetenciák átláthatóságának és elismerésének javítása terén. Hangsúlyozta, hogy az Uniónak lehetővé kell tennie a tanulók és a munkavállalók számára, hogy láthatóbbá tegyék készségeiket és kompetenciáikat, függetlenül attól, hogy hol szerezték azokat. |
| --- | --- |

(8)

Az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak benyújtott, az EKKR értékeléséről szóló 2013. december 19-i jelentésében a Bizottság megállapította, hogy az EKKR széles körben elfogadott viszonyítási pont a nemzeti képesítési keretrendszerek fejlesztése, a tanulási eredményeken alapuló megközelítés megvalósítása, valamint a készségek és kompetenciák átláthatóságának és elismerésének javítása terén. Hangsúlyozta, hogy az Uniónak lehetővé kell tennie a tanulók és a munkavállalók számára, hogy láthatóbbá tegyék készségeiket és kompetenciáikat, függetlenül attól, hogy hol szerezték azokat.

| (9) | A Bizottság a jelentésben megállapította továbbá, hogy az EKKR tanácsadó csoportja hatékony iránymutatást nyújtott a nemzeti megfeleltetési folyamatokkal kapcsolatban, valamint bizalmat és megértést alakított ki a részt vevő országok között. Megállapította emellett, hogy az EKKR nemzeti koordinációs pontok hatékonysága nagymértékben függ attól, hogy azok mennyire szorosan kapcsolódnak a megfeleltetési folyamat nemzeti szintű irányításához. |
| --- | --- |

(9)

A Bizottság a jelentésben megállapította továbbá, hogy az EKKR tanácsadó csoportja hatékony iránymutatást nyújtott a nemzeti megfeleltetési folyamatokkal kapcsolatban, valamint bizalmat és megértést alakított ki a részt vevő országok között. Megállapította emellett, hogy az EKKR nemzeti koordinációs pontok hatékonysága nagymértékben függ attól, hogy azok mennyire szorosan kapcsolódnak a megfeleltetési folyamat nemzeti szintű irányításához.

| (10) | Tekintve, hogy az EKKR tanácsadó csoportja kedvező értékelést kapott, munkája továbbra is alapvető fontosságú ezen ajánlás következetes, koherens, átlátható és összehangolt végrehajtásához. |
| --- | --- |

(10)

Tekintve, hogy az EKKR tanácsadó csoportja kedvező értékelést kapott, munkája továbbra is alapvető fontosságú ezen ajánlás következetes, koherens, átlátható és összehangolt végrehajtásához.

| (11) | A készségek és képesítések átláthatósága és elismerése az oktatás és a képzés terén folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszerének végrehajtásáról szóló, 2015. évi tanácsi és bizottsági közös jelentés (Oktatás és képzés 2020) egyik új prioritása. E jelentés hangsúlyozza, hogy a képesítések átláthatóbbá és összehasonlíthatóbbá tétele érdekében az EKKR-t tovább kell fejleszteni. Az újonnan érkezett migránsok tekintetében azt is hangsúlyozza, hogy az átláthatóságot biztosító meglévő eszközök szintén segíthetnek jobban megérteni a külföldi képesítéseket az Unióban, és fordítva. |
| --- | --- |

(11)

A készségek és képesítések átláthatósága és elismerése az oktatás és a képzés terén folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszerének végrehajtásáról szóló, 2015. évi tanácsi és bizottsági közös jelentés (Oktatás és képzés 2020) egyik új prioritása. E jelentés hangsúlyozza, hogy a képesítések átláthatóbbá és összehasonlíthatóbbá tétele érdekében az EKKR-t tovább kell fejleszteni. Az újonnan érkezett migránsok tekintetében azt is hangsúlyozza, hogy az átláthatóságot biztosító meglévő eszközök szintén segíthetnek jobban megérteni a külföldi képesítéseket az Unióban, és fordítva.

| (12) | A képesítések iránti bizalom megerősítése, valamint a képesítések megértésének és összehasonlíthatóságának javítása révén az EKKR és az annak megfeleltetett nemzeti képesítési keretrendszerek vagy rendszerek támogatni tudják a meglévő elismerési gyakorlatokat. Ezáltal megkönnyíthető a tanulási és munkavállalási célokat szolgáló elismerési folyamat. A felsőoktatási képesítéseknek az európai régióban történő elismeréséről szóló egyezmény értelmében elfogadott, a képesítési keretrendszerek külföldi képesítések elismerése során történő alkalmazásáról szóló ajánlásban foglaltaknak megfelelően az olyan átfogó képesítési keretrendszerek, mint az EKKR hasznos információs eszközök lehetnek az elismerési gyakorlatok tekintetében. |
| --- | --- |

(12)

A képesítések iránti bizalom megerősítése, valamint a képesítések megértésének és összehasonlíthatóságának javítása révén az EKKR és az annak megfeleltetett nemzeti képesítési keretrendszerek vagy rendszerek támogatni tudják a meglévő elismerési gyakorlatokat. Ezáltal megkönnyíthető a tanulási és munkavállalási célokat szolgáló elismerési folyamat. A felsőoktatási képesítéseknek az európai régióban történő elismeréséről szóló egyezmény értelmében elfogadott, a képesítési keretrendszerek külföldi képesítések elismerése során történő alkalmazásáról szóló ajánlásban foglaltaknak megfelelően az olyan átfogó képesítési keretrendszerek, mint az EKKR hasznos információs eszközök lehetnek az elismerési gyakorlatok tekintetében.

| (13) | A nemzeti képesítési keretrendszerek és rendszerek idővel változnak, ezért az EKKR-nek való megfeleltetésüket adott esetben felül kell vizsgálni és aktualizálni kell. |
| --- | --- |

(13)

A nemzeti képesítési keretrendszerek és rendszerek idővel változnak, ezért az EKKR-nek való megfeleltetésüket adott esetben felül kell vizsgálni és aktualizálni kell.

| (14) | Az EKKR-nek megfeleltetett nemzeti képesítési keretrendszerek vagy rendszerek részét képező képesítések (a továbbiakban: az EKKR valamely szintjének megfeleltethető képesítések) minőségébe és szintjébe vetett bizalom elengedhetetlenül fontos a tanulók és munkavállalók ágazati és földrajzi határokon belüli és azokat átívelő mobilitásának támogatásához. Az egész életen át tartó tanulás európai képesítési keretrendszerének létrehozásáról szóló 2008. április 23-i európai parlamenti és tanácsi ajánlás közös elveket tartalmazott a felsőoktatás, valamint a szakképzés minőségbiztosítására vonatkozóan. Ezek az elvek – a szubszidiaritás elvével összhangban – tiszteletben tartották azt is, hogy a tagállamok felelősségi körébe tartoznak a nemzeti képesítésekre vonatkozó minőségbiztosítási intézkedések. A felsőoktatás minőségbiztosításának európai sztenderdjei és irányelvei, valamint a szakképzés európai minőségbiztosítási referenciakerete az ilyen közös elvek alapjául szolgál. |
| --- | --- |

(14)

Az EKKR-nek megfeleltetett nemzeti képesítési keretrendszerek vagy rendszerek részét képező képesítések (a továbbiakban: az EKKR valamely szintjének megfeleltethető képesítések) minőségébe és szintjébe vetett bizalom elengedhetetlenül fontos a tanulók és munkavállalók ágazati és földrajzi határokon belüli és azokat átívelő mobilitásának támogatásához. Az egész életen át tartó tanulás európai képesítési keretrendszerének létrehozásáról szóló 2008. április 23-i európai parlamenti és tanácsi ajánlás közös elveket tartalmazott a felsőoktatás, valamint a szakképzés minőségbiztosítására vonatkozóan. Ezek az elvek – a szubszidiaritás elvével összhangban – tiszteletben tartották azt is, hogy a tagállamok felelősségi körébe tartoznak a nemzeti képesítésekre vonatkozó minőségbiztosítási intézkedések. A felsőoktatás minőségbiztosításának európai sztenderdjei és irányelvei, valamint a szakképzés európai minőségbiztosítási referenciakerete az ilyen közös elvek alapjául szolgál.

| (15) | Meg lehetne vizsgálni egy olyan nyilvántartás kialakításának a lehetőségét a felsőoktatás területén kívül, amely a képesítésekre vonatkozó minőségbiztosítási rendszereket ellenőrző szerveket tartalmazná. |
| --- | --- |

(15)

Meg lehetne vizsgálni egy olyan nyilvántartás kialakításának a lehetőségét a felsőoktatás területén kívül, amely a képesítésekre vonatkozó minőségbiztosítási rendszereket ellenőrző szerveket tartalmazná.

| (16) | A kreditrendszerek segíthetik az egyének tanulásban való előmenetelét azáltal, hogy elősegítik a rugalmas tanulási pályákat és megkönnyítik az átmenetet az oktatás és képzés különböző szintjei és típusai között, valamint a nemzeti határokon átnyúlóan, ami lehetővé teszi a tanulók számára a különböző tanulási környezetekben, így az elektronikus távoktatás, a nem formális és az informális tanulás során szerzett különböző tanulási eredmények gyűjtését és átvitelét. A tanulási eredményeken alapuló megközelítés továbbá elősegítheti a teljes képesítéseknek vagy a képesítések egyes elemeinek a megtervezését, nyújtását és értékelését. |
| --- | --- |

(16)

A kreditrendszerek segíthetik az egyének tanulásban való előmenetelét azáltal, hogy elősegítik a rugalmas tanulási pályákat és megkönnyítik az átmenetet az oktatás és képzés különböző szintjei és típusai között, valamint a nemzeti határokon átnyúlóan, ami lehetővé teszi a tanulók számára a különböző tanulási környezetekben, így az elektronikus távoktatás, a nem formális és az informális tanulás során szerzett különböző tanulási eredmények gyűjtését és átvitelét. A tanulási eredményeken alapuló megközelítés továbbá elősegítheti a teljes képesítéseknek vagy a képesítések egyes elemeinek a megtervezését, nyújtását és értékelését.

| (17) | A kreditrendszerek többsége mind nemzeti, mind európai szinten intézményi környezetben működik, például a felsőoktatás vagy a szakképzés keretében. Európai szinten az európai felsőoktatási térség keretében létrejött az európai kreditátviteli és -gyűjtési rendszer a felsőoktatás számára. A szakképzés számára pedig – az Európai szakoktatási és szakképzési kreditrendszer (ECVET) létrehozásáról szóló 2009. június 18-i európai parlamenti és tanácsi ajánlásnak (2) megfelelően – folyamatban van az európai szakképzési kreditrendszer kialakítása. A nemzeti képesítési keretrendszerek és kreditrendszerek közötti kapcsolatokat adott esetben elő lehetne mozdítani. |
| --- | --- |

(17)

A kreditrendszerek többsége mind nemzeti, mind európai szinten intézményi környezetben működik, például a felsőoktatás vagy a szakképzés keretében. Európai szinten az európai felsőoktatási térség keretében létrejött az európai kreditátviteli és -gyűjtési rendszer a felsőoktatás számára. A szakképzés számára pedig – az Európai szakoktatási és szakképzési kreditrendszer (ECVET) létrehozásáról szóló 2009. június 18-i európai parlamenti és tanácsi ajánlásnak (2) megfelelően – folyamatban van az európai szakképzési kreditrendszer kialakítása. A nemzeti képesítési keretrendszerek és kreditrendszerek közötti kapcsolatokat adott esetben elő lehetne mozdítani.

| (18) | Miközben a legális migrációval és a menekültüggyel kapcsolatos uniós joganyag a képesítések elismerését illetően az állampolgárokkal egyenlő bánásmódról rendelkezik, sőt – a 2011/95/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (3) összhangban – könnyítő intézkedéseket is meghatároz a nemzetközi védelemre jogosultak tekintetében, a harmadik országok felsőfokú végzettséggel rendelkező állampolgárai körében továbbra is magas a túlképzettek és az alulfoglalkoztatottak aránya. Az Unió és a harmadik országok között a képesítések átláthatóságával kapcsolatosan megvalósított együttműködés elősegítheti a migránsok integrációját az uniós munkaerőpiacokon. Az Unióba és onnan kifelé irányuló fokozódó migrációs áramlások miatt szükséges az Unión kívül nyújtott képesítések jobb megértése és méltányos elismerése. |
| --- | --- |

(18)

Miközben a legális migrációval és a menekültüggyel kapcsolatos uniós joganyag a képesítések elismerését illetően az állampolgárokkal egyenlő bánásmódról rendelkezik, sőt – a 2011/95/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (3) összhangban – könnyítő intézkedéseket is meghatároz a nemzetközi védelemre jogosultak tekintetében, a harmadik országok felsőfokú végzettséggel rendelkező állampolgárai körében továbbra is magas a túlképzettek és az alulfoglalkoztatottak aránya. Az Unió és a harmadik országok között a képesítések átláthatóságával kapcsolatosan megvalósított együttműködés elősegítheti a migránsok integrációját az uniós munkaerőpiacokon. Az Unióba és onnan kifelé irányuló fokozódó migrációs áramlások miatt szükséges az Unión kívül nyújtott képesítések jobb megértése és méltányos elismerése.

| (19) | Az EKKR fő jellemzői, azaz a tanulási eredményeken alapuló megközelítés, a szintleírások meghatározása és az EKKR tanácsadó csoportja által kidolgozott megfeleltetési kritériumok bevezetése, világszerte ösztönző hatással vannak a nemzeti és a regionális képesítési keretrendszerek kialakítására. Egyre több harmadik ország és régió törekszik szorosabb kapcsolatok létrehozására képesítési keretrendszerük és az EKKR között. |
| --- | --- |

(19)

Az EKKR fő jellemzői, azaz a tanulási eredményeken alapuló megközelítés, a szintleírások meghatározása és az EKKR tanácsadó csoportja által kidolgozott megfeleltetési kritériumok bevezetése, világszerte ösztönző hatással vannak a nemzeti és a regionális képesítési keretrendszerek kialakítására. Egyre több harmadik ország és régió törekszik szorosabb kapcsolatok létrehozására képesítési keretrendszerük és az EKKR között.

| (20) | A 2005/36/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) rendelkezik arról, hogy a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusokkal létrehozhat a szabályozott szakmákra vonatkozó közös képzési kereteket mint a tudás, a készségek és a kompetenciák egységes körét. A közös képzési kereteknek az EKKR szintjein kell alapulniuk. Az EKKR képesítési szintjeinek való megfeleltetés nem érintheti a munkaerőpiacra való bejutást, amennyiben a szakmai képesítéseket elismerték a 2005/36/EK irányelvvel összhangban. |
| --- | --- |

(20)

A 2005/36/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) rendelkezik arról, hogy a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusokkal létrehozhat a szabályozott szakmákra vonatkozó közös képzési kereteket mint a tudás, a készségek és a kompetenciák egységes körét. A közös képzési kereteknek az EKKR szintjein kell alapulniuk. Az EKKR képesítési szintjeinek való megfeleltetés nem érintheti a munkaerőpiacra való bejutást, amennyiben a szakmai képesítéseket elismerték a 2005/36/EK irányelvvel összhangban.

| (21) | Az európai felsőoktatási térség képesítési keretrendszere leírja a felsőoktatás rövid (az első ciklus részét képező vagy ahhoz kötődő) ciklusának, továbbá az első, a második és a harmadik ciklusának a jellemzőit. Valamennyi ciklus leírása egy-egy állítást fogalmaz meg az adott ciklus végén megszerzett képesítéshez kapcsolódó eredményekről és képességekről. Az EKKR összhangban áll az európai felsőoktatási térség képesítési keretrendszerével és annak ciklusleírásaival. Az európai felsőoktatási térség képesítési keretrendszerének rövid (az első ciklus részét képező vagy ahhoz kötődő) ciklusa, továbbá az első, a második és a harmadik ciklusa megfelel az EKKR 5–8. szintjének. |
| --- | --- |

(21)

Az európai felsőoktatási térség képesítési keretrendszere leírja a felsőoktatás rövid (az első ciklus részét képező vagy ahhoz kötődő) ciklusának, továbbá az első, a második és a harmadik ciklusának a jellemzőit. Valamennyi ciklus leírása egy-egy állítást fogalmaz meg az adott ciklus végén megszerzett képesítéshez kapcsolódó eredményekről és képességekről. Az EKKR összhangban áll az európai felsőoktatási térség képesítési keretrendszerével és annak ciklusleírásaival. Az európai felsőoktatási térség képesítési keretrendszerének rövid (az első ciklus részét képező vagy ahhoz kötődő) ciklusa, továbbá az első, a második és a harmadik ciklusa megfelel az EKKR 5–8. szintjének.

| (22) | A 2241/2004/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (5), segít az egyéneknek abban, hogy jobban be tudják mutatni készségeiket, kompetenciáikat és képesítéseiket. |
| --- | --- |

(22)

A 2241/2004/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (5), segít az egyéneknek abban, hogy jobban be tudják mutatni készségeiket, kompetenciáikat és képesítéseiket.

| (23) | A Bizottság jelenleg a készségek, kompetenciák, képesítések és foglalkozások európai osztályozásának (ESCO) kialakításán dolgozik. Ennek önkéntes alapon történő alkalmazása támogathatná a jobb kapcsolódást az oktatás és a foglalkoztatás között. A tagállamok által az EKKR összefüggésében kifejlesztett adatokat fel lehetne tölteni ezen osztályozási rendszerbe. |
| --- | --- |

(23)

A Bizottság jelenleg a készségek, kompetenciák, képesítések és foglalkozások európai osztályozásának (ESCO) kialakításán dolgozik. Ennek önkéntes alapon történő alkalmazása támogathatná a jobb kapcsolódást az oktatás és a foglalkoztatás között. A tagállamok által az EKKR összefüggésében kifejlesztett adatokat fel lehetne tölteni ezen osztályozási rendszerbe.

| (24) | A nemzeti képesítési keretrendszerek vagy rendszerek EKKR-nek való megfeleltetésének folyamatára, valamint az EKKR valamely szintjének megfeleltethető képesítésekre vonatkozó információkat könnyen elérhetővé kell tenni a nyilvánosság számára. A közös adatszerkezetek és formátumok alkalmazása segítené e célkitűzés megvalósítását, és megkönnyítené a képesítésekkel kapcsolatban nyilvánosságra hozott információk megértését és felhasználását is. |
| --- | --- |

(24)

A nemzeti képesítési keretrendszerek vagy rendszerek EKKR-nek való megfeleltetésének folyamatára, valamint az EKKR valamely szintjének megfeleltethető képesítésekre vonatkozó információkat könnyen elérhetővé kell tenni a nyilvánosság számára. A közös adatszerkezetek és formátumok alkalmazása segítené e célkitűzés megvalósítását, és megkönnyítené a képesítésekkel kapcsolatban nyilvánosságra hozott információk megértését és felhasználását is.

| (25) | Szükséges a koherencia, a komplementaritás és a szinergiák megléte nemzeti és uniós szinten egyaránt az EKKR, a nemzeti képesítési keretrendszerek vagy rendszerek, valamint a készségek, kompetenciák és képesítések átláthatóságát és elismerését támogató eszközök – többek között a minőségbiztosítást, kreditgyűjtést és -átvitelt szolgáló, valamint az európai felsőoktatási térséggel összefüggésben kidolgozott, a készségek, kompetenciák és képesítések átláthatóságát és elismerését támogató eszközök – között. |
| --- | --- |

(25)

Szükséges a koherencia, a komplementaritás és a szinergiák megléte nemzeti és uniós szinten egyaránt az EKKR, a nemzeti képesítési keretrendszerek vagy rendszerek, valamint a készségek, kompetenciák és képesítések átláthatóságát és elismerését támogató eszközök – többek között a minőségbiztosítást, kreditgyűjtést és -átvitelt szolgáló, valamint az európai felsőoktatási térséggel összefüggésben kidolgozott, a készségek, kompetenciák és képesítések átláthatóságát és elismerését támogató eszközök – között.

| (26) | Az EKKR kidolgozásának teljes mértékben összhangban kell állnia az oktatás és a képzés terén folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszerével („Oktatás és képzés 2020”), valamint az oktatás és képzés terén létrejövő jövőbeli európai stratégiai keretekkel. |
| --- | --- |

(26)

Az EKKR kidolgozásának teljes mértékben összhangban kell állnia az oktatás és a képzés terén folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszerével („Oktatás és képzés 2020”), valamint az oktatás és képzés terén létrejövő jövőbeli európai stratégiai keretekkel.

| (27) | Ez az ajánlás nem helyettesíti vagy határozza meg a nemzeti képesítési keretrendszereket vagy rendszereket. Az EKKR nem ír le egyedi képesítéseket vagy egyéni kompetenciákat, így egy bizonyos képesítést a megfelelő nemzeti képesítési rendszereken keresztül kell az EKKR megfelelő szintjére vonatkoztatni. |
| --- | --- |

(27)

Ez az ajánlás nem helyettesíti vagy határozza meg a nemzeti képesítési keretrendszereket vagy rendszereket. Az EKKR nem ír le egyedi képesítéseket vagy egyéni kompetenciákat, így egy bizonyos képesítést a megfelelő nemzeti képesítési rendszereken keresztül kell az EKKR megfelelő szintjére vonatkoztatni.

| (28) | Ez az ajánlás megerősíti az EKKR-t mint olyan közös viszonyítási keretrendszert, amely tanulási eredményekben kifejezett nyolc szintből áll, és amely megfeleltetési eszközként szolgál a különböző képesítési keretrendszerek vagy rendszerek és azok szintjei között. |
| --- | --- |

(28)

Ez az ajánlás megerősíti az EKKR-t mint olyan közös viszonyítási keretrendszert, amely tanulási eredményekben kifejezett nyolc szintből áll, és amely megfeleltetési eszközként szolgál a különböző képesítési keretrendszerek vagy rendszerek és azok szintjei között.

| (29) | Tekintettel nem kötelező jellegére, ez az ajánlás megfelel a szubszidiaritás és az arányosság elvének, mivel támogatja és kiegészíti a tagállamok intézkedéseit a képesítések átláthatóságának, összehasonlíthatóságának és hordozhatóságának javítását célzó további együttműködésük elősegítése révén. Az ajánlást a nemzeti joggal és gyakorlattal összhangban kell végrehajtani, |
| --- | --- |

(29)

Tekintettel nem kötelező jellegére, ez az ajánlás megfelel a szubszidiaritás és az arányosság elvének, mivel támogatja és kiegészíti a tagállamok intézkedéseit a képesítések átláthatóságának, összehasonlíthatóságának és hordozhatóságának javítását célzó további együttműködésük elősegítése révén. Az ajánlást a nemzeti joggal és gyakorlattal összhangban kell végrehajtani,

AJÁNLJA A TAGÁLLAMOKNAK, HOGY NEMZETI SAJÁTOSSÁGAIKNAK MEGFELELŐEN:

| 1. | Használják az EKKR-t a nemzeti képesítési keretrendszerek vagy rendszerek megfeleltetésére, valamint a nemzeti képesítési keretrendszerek vagy rendszerek részét képező képesítések valamennyi típusának és szintjének az Unión belüli összehasonlítására, különösen képesítési szintjeiknek az EKKR II. mellékletben foglalt szintjeinek való megfeleltetésével, valamint a III. mellékletben foglalt kritériumok alkalmazásával. |
| --- | --- |

1.

Használják az EKKR-t a nemzeti képesítési keretrendszerek vagy rendszerek megfeleltetésére, valamint a nemzeti képesítési keretrendszerek vagy rendszerek részét képező képesítések valamennyi típusának és szintjének az Unión belüli összehasonlítására, különösen képesítési szintjeiknek az EKKR II. mellékletben foglalt szintjeinek való megfeleltetésével, valamint a III. mellékletben foglalt kritériumok alkalmazásával.

| 2. | A III. mellékletben foglalt kritériumok alkalmazásával és kellő figyelemmel a nemzeti sajátosságokra vizsgálják felül, és adott esetben aktualizálják nemzeti képesítési keretrendszerük vagy rendszerük szintjeinek az EKKR II. mellékletben foglalt szintjeinek történő megfeleltetését. |
| --- | --- |

2.

A III. mellékletben foglalt kritériumok alkalmazásával és kellő figyelemmel a nemzeti sajátosságokra vizsgálják felül, és adott esetben aktualizálják nemzeti képesítési keretrendszerük vagy rendszerük szintjeinek az EKKR II. mellékletben foglalt szintjeinek történő megfeleltetését.

| 3. | Biztosítsák, hogy az EKKR valamely szintjének megfeleltethető képesítések összhangban állnak a IV. mellékletben foglalt közös minőségbiztosítási elvekkel, a nemzeti képesítésekre vonatkozó nemzeti minőségbiztosítási elvek sérelme nélkül. |
| --- | --- |

3.

Biztosítsák, hogy az EKKR valamely szintjének megfeleltethető képesítések összhangban állnak a IV. mellékletben foglalt közös minőségbiztosítási elvekkel, a nemzeti képesítésekre vonatkozó nemzeti minőségbiztosítási elvek sérelme nélkül.

| 4. | Adott esetben mozdítsák elő a kreditrendszerek és a nemzeti képesítési keretrendszerek vagy rendszerek közötti kapcsolatokat – figyelembe véve az V. mellékletben foglalt, kreditrendszerekre vonatkozó közös elveket –, azon nemzeti határozatok sérelme nélkül, amelyek i. a kreditrendszerek felhasználására vonatkoznak és ii. a kreditrendszereket összekapcsolják a nemzeti képesítési keretrendszerekkel vagy rendszerekkel. Az említett közös elvek nem vezetnek a képesítések automatikus elismeréséhez. |
| --- | --- |

4.

Adott esetben mozdítsák elő a kreditrendszerek és a nemzeti képesítési keretrendszerek vagy rendszerek közötti kapcsolatokat – figyelembe véve az V. mellékletben foglalt, kreditrendszerekre vonatkozó közös elveket –, azon nemzeti határozatok sérelme nélkül, amelyek i. a kreditrendszerek felhasználására vonatkoznak és ii. a kreditrendszereket összekapcsolják a nemzeti képesítési keretrendszerekkel vagy rendszerekkel. Az említett közös elvek nem vezetnek a képesítések automatikus elismeréséhez.

| 5. | Adott esetben hozzanak intézkedéseket annak érdekében, hogy az illetékes hatóságok által kiadott minden új, képesítést igazoló dokumentum (pl. bizonyítvány, oklevél, bizonyítványkiegészítő, oklevélmelléklet) és/vagy képesítési jegyzék egyértelmű hivatkozást tartalmazzon az EKKR megfelelő szintjére. |
| --- | --- |

5.

Adott esetben hozzanak intézkedéseket annak érdekében, hogy az illetékes hatóságok által kiadott minden új, képesítést igazoló dokumentum (pl. bizonyítvány, oklevél, bizonyítványkiegészítő, oklevélmelléklet) és/vagy képesítési jegyzék egyértelmű hivatkozást tartalmazzon az EKKR megfelelő szintjére.

| 6. | Tegyék nyilvánosan elérhetővé a megfeleltetési folyamat eredményeit nemzeti és uniós szinten egyaránt, és – amennyiben lehetséges – biztosítsák, hogy a képesítésekre és azok tanulási eredményeire vonatkozó információk hozzáférhetőek és nyilvánosak legyenek, a VI. mellékletben szereplő adatmezők felhasználásával. |
| --- | --- |

6.

Tegyék nyilvánosan elérhetővé a megfeleltetési folyamat eredményeit nemzeti és uniós szinten egyaránt, és – amennyiben lehetséges – biztosítsák, hogy a képesítésekre és azok tanulási eredményeire vonatkozó információk hozzáférhetőek és nyilvánosak legyenek, a VI. mellékletben szereplő adatmezők felhasználásával.

| 7. | Ösztönözzék a szociális partnereket, az állami foglalkoztatási szolgálatokat, az oktatási szolgáltatókat, a minőségbiztosítási szervezeteket és az állami hatóságokat az EKKR használatára a képesítések összehasonlításának és az azokhoz kapcsolódó tanulási eredmények átláthatóságának támogatása érdekében. |
| --- | --- |

7.

Ösztönözzék a szociális partnereket, az állami foglalkoztatási szolgálatokat, az oktatási szolgáltatókat, a minőségbiztosítási szervezeteket és az állami hatóságokat az EKKR használatára a képesítések összehasonlításának és az azokhoz kapcsolódó tanulási eredmények átláthatóságának támogatása érdekében.

| 8. | Biztosítsák az EKKR nemzeti koordinációs pontok (EKKR NKP-k) által végrehajtott feladatok folytatását és koordinálását. Az EKKR NKP-k fő feladata, hogy támogatást nyújtsanak a nemzeti hatóságoknak abban, hogy a nemzeti képesítési keretrendszereket vagy rendszereket megfeleltessék az EKKR-nek, továbbá hogy az EKKR-t jobban megismertessék az egyénekkel és a szervezetekkel, |
| --- | --- |

8.

Biztosítsák az EKKR nemzeti koordinációs pontok (EKKR NKP-k) által végrehajtott feladatok folytatását és koordinálását. Az EKKR NKP-k fő feladata, hogy támogatást nyújtsanak a nemzeti hatóságoknak abban, hogy a nemzeti képesítési keretrendszereket vagy rendszereket megfeleltessék az EKKR-nek, továbbá hogy az EKKR-t jobban megismertessék az egyénekkel és a szervezetekkel,

AZT AJÁNLJA, HOGY A BIZOTTSÁG, A TAGÁLLAMOKKAL ÉS AZ EKKR TANÁCSADÓ CSOPORTJÁBAN RÉSZT VEVŐ ÉRDEKELT FELEKKEL EGYÜTTMŰKÖDVE:

| 9. | A képesítéseknek a nemzeti képesítési keretrendszereken vagy rendszereken belüli azonos szintre hozását szolgáló módszerek összehasonlításával és megvitatásával támogassa a tagállamok közötti összhangot az EKKR további megvalósítása során, a nemzeti sajátosságok kellő figyelembevételével. |
| --- | --- |

9.

A képesítéseknek a nemzeti képesítési keretrendszereken vagy rendszereken belüli azonos szintre hozását szolgáló módszerek összehasonlításával és megvitatásával támogassa a tagállamok közötti összhangot az EKKR további megvalósítása során, a nemzeti sajátosságok kellő figyelembevételével.

| 10. | A nemzeti sajátosságok kellő figyelembevételével, támogassa a tanulási eredmények leírására, felhasználására és alkalmazására irányuló módszerek kidolgozását a képesítések átláthatóságának, valamint megértésének és összehasonlíthatóságának javítása érdekében. |
| --- | --- |

10.

A nemzeti sajátosságok kellő figyelembevételével, támogassa a tanulási eredmények leírására, felhasználására és alkalmazására irányuló módszerek kidolgozását a képesítések átláthatóságának, valamint megértésének és összehasonlíthatóságának javítása érdekében.

| 11. | A következetesség biztosítása érdekében támogassa a nemzetközi képesítéseknek a nemzeti képesítési keretrendszerek vagy rendszerek révén történő azonos szintre hozásával kapcsolatos önkéntes eljárások kialakítását, valamint az ilyen eljárásokkal kapcsolatos információcserét és konzultációt a tagállamok között. |
| --- | --- |

11.

A következetesség biztosítása érdekében támogassa a nemzetközi képesítéseknek a nemzeti képesítési keretrendszerek vagy rendszerek révén történő azonos szintre hozásával kapcsolatos önkéntes eljárások kialakítását, valamint az ilyen eljárásokkal kapcsolatos információcserét és konzultációt a tagállamok között.

| 12. | Dolgozzon ki az EKKR-rel kapcsolatos kommunikációra vonatkozó iránymutatásokat, különös tekintettel az EKKR-szinteknek az újonnan kiadott bizonyítványokon, okleveleken és kiegészítő dokumentumokon és/vagy képesítési jegyzékekben történő feltüntetésére vonatkozóan, a bizonyítványokra és oklevelekre vonatkozó nemzeti rendszerekkel és szabályozásokkal összhangban. |
| --- | --- |

12.

Dolgozzon ki az EKKR-rel kapcsolatos kommunikációra vonatkozó iránymutatásokat, különös tekintettel az EKKR-szinteknek az újonnan kiadott bizonyítványokon, okleveleken és kiegészítő dokumentumokon és/vagy képesítési jegyzékekben történő feltüntetésére vonatkozóan, a bizonyítványokra és oklevelekre vonatkozó nemzeti rendszerekkel és szabályozásokkal összhangban.

| 13. | Vizsgálja meg azon kritériumok és eljárások kidolgozásának és alkalmazásának a lehetőségeit, amelyek – a nemzetközi megállapodásokkal összhangban – lehetővé teszik a harmadik országbeli nemzeti és regionális képesítési keretrendszerek összehasonlítását az EKKR-rel. |
| --- | --- |

13.

Vizsgálja meg azon kritériumok és eljárások kidolgozásának és alkalmazásának a lehetőségeit, amelyek – a nemzetközi megállapodásokkal összhangban – lehetővé teszik a harmadik országbeli nemzeti és regionális képesítési keretrendszerek összehasonlítását az EKKR-rel.

| 14. | Vezesse be a társaktól való tanulást és a legjobb gyakorlatok tagállamok közötti cseréjét, és adott esetben, a tagállamok kérésére segítse elő a partneri tanácsadást, |
| --- | --- |

14.

Vezesse be a társaktól való tanulást és a legjobb gyakorlatok tagállamok közötti cseréjét, és adott esetben, a tagállamok kérésére segítse elő a partneri tanácsadást,

A KÖVETKEZŐKET AJÁNLJA A BIZOTTSÁGNAK:

| 15. | Gondoskodjon arról, hogy a vonatkozó uniós programok által finanszírozott intézkedések támogassák ezen ajánlás megvalósítását. |
| --- | --- |

15.

Gondoskodjon arról, hogy a vonatkozó uniós programok által finanszírozott intézkedések támogassák ezen ajánlás megvalósítását.

| 16. | Biztosítsa az EKKR végrehajtásának hatékony irányítását azáltal, hogy fenntartja és teljeskörűen támogatja az EKKR 2009-ben létrehozott tanácsadó csoportját, amely a tagállamok és egyéb részt vevő országok képviselőiből áll, valamint adott esetben magában foglalja a szociális partnereket és más érdekelt feleket is. Az EKKR tanácsadó csoportjának biztosítania kell az általános koherenciát, valamint növelnie kell az átláthatóságot és a nemzeti képesítési keretrendszerek vagy rendszerek EKKR-nek való megfeleltetésének folyamatába vetett bizalmat. |
| --- | --- |

16.

Biztosítsa az EKKR végrehajtásának hatékony irányítását azáltal, hogy fenntartja és teljeskörűen támogatja az EKKR 2009-ben létrehozott tanácsadó csoportját, amely a tagállamok és egyéb részt vevő országok képviselőiből áll, valamint adott esetben magában foglalja a szociális partnereket és más érdekelt feleket is. Az EKKR tanácsadó csoportjának biztosítania kell az általános koherenciát, valamint növelnie kell az átláthatóságot és a nemzeti képesítési keretrendszerek vagy rendszerek EKKR-nek való megfeleltetésének folyamatába vetett bizalmat.

| 17. | Tegyen jelentést az ezen ajánlás elfogadását követően – adott esetben a vonatkozó oktatási, képzési és foglalkoztatási szakpolitikai keretrendszerekkel összefüggésben – elért előrehaladásról. |
| --- | --- |

17.

Tegyen jelentést az ezen ajánlás elfogadását követően – adott esetben a vonatkozó oktatási, képzési és foglalkoztatási szakpolitikai keretrendszerekkel összefüggésben – elért előrehaladásról.

| 18. | A tagállamokkal együttműködve és az érdekelt felekkel folytatott konzultációt követően mérje fel és értékelje az ezen ajánlás megvalósításaként foganatosított intézkedéseket, és 2022-ig tegyen jelentést a Tanácsnak a tapasztalatokról és a jövőre vonatkozó következményekről, ideértve szükség esetén ezen ajánlás esetleges felülvizsgálatát és módosítását is. |
| --- | --- |

18.

A tagállamokkal együttműködve és az érdekelt felekkel folytatott konzultációt követően mérje fel és értékelje az ezen ajánlás megvalósításaként foganatosított intézkedéseket, és 2022-ig tegyen jelentést a Tanácsnak a tapasztalatokról és a jövőre vonatkozó következményekről, ideértve szükség esetén ezen ajánlás esetleges felülvizsgálatát és módosítását is.

Az egész életen át tartó tanulás európai képesítési keretrendszerének létrehozásáról szóló 2008. április 23-i európai parlamenti és tanácsi ajánlás hatályát veszti.

Kelt Brüsszelben, 2017. május 22-én.

a Tanács részéről

az elnök

E. BARTOLO

---

(1)  HL C 111., 2008.5.6., 1. o.

1

(2)  HL C 155., 2009.7.8., 11. o.

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2011/95/EU irányelve (2011. december 13.) a harmadik országbeli állampolgárok és hontalan személyek nemzetközi védelemre jogosultként való elismerésére, az egységes menekült- vagy kiegészítő védelmet biztosító jogállásra, valamint a nyújtott védelem tartalmára vonatkozó szabályokról (HL L 337., 2011.12.20., 9. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2005/36/EK irányelve (2005. szeptember 7.) a szakmai képesítések elismeréséről (HL L 255., 2005.9.30., 22. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 2241/2004/EK határozata (2004. december 15.) a képesítések és a szakmai alkalmasság átláthatóságának egységes közösségi keretéről (Europass) (HL L 390., 2004.12.31., 6. o.).

5

---

I. MELLÉKLET

Fogalommeghatározások

Ennek az ajánlásnak az alkalmazásában a következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:

| a) | „képesítés”: értékelési és érvényesítési folyamat formális eredménye; megszerzésének feltétele, hogy egy illetékes hatóság megállapítsa, hogy az egyén adott sztenderdeknek megfelelő tanulási eredményt ért el; |
| --- | --- |

a)

„képesítés”: értékelési és érvényesítési folyamat formális eredménye; megszerzésének feltétele, hogy egy illetékes hatóság megállapítsa, hogy az egyén adott sztenderdeknek megfelelő tanulási eredményt ért el;

| b) | „nemzeti képesítési rendszer”: a tagállamnak a tanulás és más – az oktatást és képzést a munkaerőpiachoz és a civil társadalomhoz kapcsoló – mechanizmusok elismerésével kapcsolatos tevékenységének valamennyi aspektusa. Magában foglalja a minőségbiztosításhoz, az értékeléshez és a képesítések kiadásához kapcsolódó intézményi szabályozások és folyamatok kialakítását és végrehajtását. A nemzeti képesítési rendszer számos alrendszerből állhat, és magában foglalhat egy nemzeti képesítési keretrendszert is; |
| --- | --- |

b)

„nemzeti képesítési rendszer”: a tagállamnak a tanulás és más – az oktatást és képzést a munkaerőpiachoz és a civil társadalomhoz kapcsoló – mechanizmusok elismerésével kapcsolatos tevékenységének valamennyi aspektusa. Magában foglalja a minőségbiztosításhoz, az értékeléshez és a képesítések kiadásához kapcsolódó intézményi szabályozások és folyamatok kialakítását és végrehajtását. A nemzeti képesítési rendszer számos alrendszerből állhat, és magában foglalhat egy nemzeti képesítési keretrendszert is;

| c) | „nemzeti képesítési keretrendszer”: a képesítések osztályozásának eszköze az elért tanulási szint meghatározására szolgáló kritériumok szerint. Célja, hogy integrálja és összehangolja a nemzeti képesítési alrendszereket, továbbá a munkaerőpiac és a civil társadalom felé növelje a képesítések átláthatóságát, hozzáférhetőségét, egymásra épülését és minőségét; |
| --- | --- |

c)

„nemzeti képesítési keretrendszer”: a képesítések osztályozásának eszköze az elért tanulási szint meghatározására szolgáló kritériumok szerint. Célja, hogy integrálja és összehangolja a nemzeti képesítési alrendszereket, továbbá a munkaerőpiac és a civil társadalom felé növelje a képesítések átláthatóságát, hozzáférhetőségét, egymásra épülését és minőségét;

| d) | „nemzetközi képesítés”: jogszerűen létrehozott nemzetközi testület (szövetség, szervezet, ágazat vagy vállalat) vagy egy nemzetközi testület nevében eljáró nemzeti testület által kiadott és egynél több országban használt képesítés, amely valamely nemzetközi testület sztenderdjei alapján értékelt tanulási eredményeket tartalmaz; |
| --- | --- |

d)

„nemzetközi képesítés”: jogszerűen létrehozott nemzetközi testület (szövetség, szervezet, ágazat vagy vállalat) vagy egy nemzetközi testület nevében eljáró nemzeti testület által kiadott és egynél több országban használt képesítés, amely valamely nemzetközi testület sztenderdjei alapján értékelt tanulási eredményeket tartalmaz;

| e) | „tanulási eredmények”: az ismeretek, készségek, felelősség és autonómia szempontjából meghatározott megállapítások arra vonatkozóan, hogy a tanuló egy tanulási folyamat befejezésekor mit tud, ért és képes elvégezni; |
| --- | --- |

e)

„tanulási eredmények”: az ismeretek, készségek, felelősség és autonómia szempontjából meghatározott megállapítások arra vonatkozóan, hogy a tanuló egy tanulási folyamat befejezésekor mit tud, ért és képes elvégezni;

| f) | „tudás”: az információk tanulással történő elsajátításának eredménye. A tudás egy munka- vagy tanulmányi területhez kapcsolódó tények, elvek, elméletek és gyakorlatok összessége. Az EKKR a tudást elméleti és/vagy tárgyi (faktuális) szempontból írja le; |
| --- | --- |

f)

„tudás”: az információk tanulással történő elsajátításának eredménye. A tudás egy munka- vagy tanulmányi területhez kapcsolódó tények, elvek, elméletek és gyakorlatok összessége. Az EKKR a tudást elméleti és/vagy tárgyi (faktuális) szempontból írja le;

| g) | „készségek”: a tudás alkalmazásának és a know-how használatának képessége feladatok elvégzése és problémamegoldás céljából. Az EKKR a készségeket kognitív (logikai, intuitív és kreatív gondolkodás használata) és gyakorlati (kézügyesség és módszerek, anyagok, eszközök és műszerek használata) szempontból írja le; |
| --- | --- |

g)

„készségek”: a tudás alkalmazásának és a know-how használatának képessége feladatok elvégzése és problémamegoldás céljából. Az EKKR a készségeket kognitív (logikai, intuitív és kreatív gondolkodás használata) és gyakorlati (kézügyesség és módszerek, anyagok, eszközök és műszerek használata) szempontból írja le;

| h) | „felelősség és autonómia”: a tanuló képessége arra, hogy autonóm módon és felelősségteljesen alkalmazza a tudást és a készségeket; |
| --- | --- |

h)

„felelősség és autonómia”: a tanuló képessége arra, hogy autonóm módon és felelősségteljesen alkalmazza a tudást és a készségeket;

| i) | „kompetencia”: a tudás, készségek és személyes, szociális és/vagy módszertani képességek használatának bizonyított képessége munkahelyi vagy tanulási helyzetekben a szakmai és személyes fejlődés érdekében; |
| --- | --- |

i)

„kompetencia”: a tudás, készségek és személyes, szociális és/vagy módszertani képességek használatának bizonyított képessége munkahelyi vagy tanulási helyzetekben a szakmai és személyes fejlődés érdekében;

| j) | „a nem formális és az informális tanulás eredményeinek érvényesítése”: az a folyamat, amelynek során egy illetékes hatóság megerősíti, hogy az egyén nem formális és informális tanulási környezetben, a vonatkozó szabvány alapján mért tanulási eredményeket szerzett, és amely a következő négy elkülönülő szakaszból áll: az egyén vonatkozó tapasztalatainak meghatározása párbeszéd során, dokumentáció az egyéni tapasztalat megjelenítése érdekében, e tapasztalatok formális értékelése, az értékelés eredményeinek – adott esetben részleges vagy teljes képesítéshez vezető – tanúsítása; |
| --- | --- |

j)

„a nem formális és az informális tanulás eredményeinek érvényesítése”: az a folyamat, amelynek során egy illetékes hatóság megerősíti, hogy az egyén nem formális és informális tanulási környezetben, a vonatkozó szabvány alapján mért tanulási eredményeket szerzett, és amely a következő négy elkülönülő szakaszból áll: az egyén vonatkozó tapasztalatainak meghatározása párbeszéd során, dokumentáció az egyéni tapasztalat megjelenítése érdekében, e tapasztalatok formális értékelése, az értékelés eredményeinek – adott esetben részleges vagy teljes képesítéshez vezető – tanúsítása;

| k) | „a tanulási eredmények formális elismerése”: az a folyamat, amelynek során az illetékes hatóság hivatalosan elismeri az elért tanulási eredményeket további tanulmányok vagy foglalkoztatás céljából i. képesítés (bizonyítvány, oklevél vagy cím) kiadásával, ii. a nem formális és az informális tanulás eredményeinek érvényesítésével, iii. egyenértékűség, kredit vagy mentesség nyújtásával; |
| --- | --- |

k)

„a tanulási eredmények formális elismerése”: az a folyamat, amelynek során az illetékes hatóság hivatalosan elismeri az elért tanulási eredményeket további tanulmányok vagy foglalkoztatás céljából i. képesítés (bizonyítvány, oklevél vagy cím) kiadásával, ii. a nem formális és az informális tanulás eredményeinek érvényesítésével, iii. egyenértékűség, kredit vagy mentesség nyújtásával;

| l) | „kredit”: annak megerősítése, hogy egy illetékes hatóság az elfogadott szabvány alapján értékelte és érvényesítette az adott képesítésnek egy összefüggő tanulási eredményekből álló részét; a kreditet az illetékes hatóságok akkor adják, amikor az egyén elérte a meghatározott tanulási eredményeket, és ezt megfelelő értékelések igazolják; a kredit mennyiségi értékkel fejezhető ki (pl. kreditek vagy kreditpontok), amely jelzi azt a becsült munkamennyiséget, amelyet egy egyénnek jellemzően el kell végeznie a kapcsolódó tanulási eredmények eléréséhez; |
| --- | --- |

l)

„kredit”: annak megerősítése, hogy egy illetékes hatóság az elfogadott szabvány alapján értékelte és érvényesítette az adott képesítésnek egy összefüggő tanulási eredményekből álló részét; a kreditet az illetékes hatóságok akkor adják, amikor az egyén elérte a meghatározott tanulási eredményeket, és ezt megfelelő értékelések igazolják; a kredit mennyiségi értékkel fejezhető ki (pl. kreditek vagy kreditpontok), amely jelzi azt a becsült munkamennyiséget, amelyet egy egyénnek jellemzően el kell végeznie a kapcsolódó tanulási eredmények eléréséhez;

| m) | „kreditrendszerek”: a kredit(ek) elismerésének megkönnyítésére szolgáló, az átláthatóságot elősegítő eszköz. Ezek a rendszerek magukban foglalhatnak többek között egyenértékűségeket, felmentéseket, gyűjthető és átvihető egységeket/modulokat, a tanulási pályák személyre szabására képes szolgáltatók autonómiáját, valamint a nem formális és az informális tanulás eredményeinek érvényesítését; |
| --- | --- |

m)

„kreditrendszerek”: a kredit(ek) elismerésének megkönnyítésére szolgáló, az átláthatóságot elősegítő eszköz. Ezek a rendszerek magukban foglalhatnak többek között egyenértékűségeket, felmentéseket, gyűjthető és átvihető egységeket/modulokat, a tanulási pályák személyre szabására képes szolgáltatók autonómiáját, valamint a nem formális és az informális tanulás eredményeinek érvényesítését;

| n) | „kreditátvitel”: az a folyamat, amelynek során azoknak az egyéneknek, akik krediteket gyűjtöttek össze egy bizonyos környezetben, lehetőségük van arra, hogy ezeket a krediteket értékeltessék és elismertessék egy másik környezetben. |
| --- | --- |

n)

„kreditátvitel”: az a folyamat, amelynek során azoknak az egyéneknek, akik krediteket gyűjtöttek össze egy bizonyos környezetben, lehetőségük van arra, hogy ezeket a krediteket értékeltessék és elismertessék egy másik környezetben.

---

II. MELLÉKLET

Az európai képesítési keretrendszer (EKKR) szintjeit leíró jellemzők

| Mind a 8 szintet a leíró jellemzők egy-egy csoportja határozza meg, amely képesítési rendszertől függetlenül jelzi az adott szintű képesítéseknek megfelelő tanulási eredményeket. |
| --- |
| | Tudás | Készségek | Felelősség és autonómia |
| | Az EKKR a tudást elméleti és/vagy tárgyi (faktuális) szempontból írja le. | Az EKKR a készségeket kognitív (logikai, intuitív és kreatív gondolkodás használata) és gyakorlati (kézügyesség és módszerek, anyagok, eszközök és műszerek használata) szempontból írja le. | Az európai képesítési keretrendszerrel összefüggésben a felelősség és autonómia a tanuló azon képességére utal, hogy autonóm módon és felelősségteljesen alkalmazza a tudást és a készségeket |
| 1. szint
  Az 1. szintre vonatkozó tanulási eredmények: | alapvető általános tudás | egyszerű feladatok elvégzéséhez szükséges alapvető készségek | közvetlen felügyelet mellett, szervezett körülmények között végzett tanulás vagy munka |
| 2. szint
  Az 2. szintre vonatkozó tanulási eredmények: | alapvető tárgyi tudás valamely munka- vagy tanulmányi területen | releváns információk – egyszerű szabályok és eszközök használatával történő feladatvégzés és rutin problémamegoldás érdekében történő – alkalmazásához szükséges alapvető kognitív és gyakorlati készségek | felügyelet mellett, korlátozott mértékű autonómiával végzett tanulás vagy munka |
| 3. szint
  Az 3. szintre vonatkozó tanulási eredmények: | tények, elvek, folyamatok és általános fogalmak ismerete valamely munka- vagy tanulmányi területen | egy sor kognitív és gyakorlati készség alapvető módszerek, eszközök, anyagok és információk kiválasztásával és alkalmazásával járó feladatok elvégzéséhez és problémák megoldásához | felelősség vállalása feladatok elvégzéséért a munka vagy tanulás során
  a saját viselkedés körülményekhez való igazítása problémamegoldáskor |
| 4. szint
  Az 4. szintre vonatkozó tanulási eredmények: | tárgyi és elméleti tudás széles összefüggésekben, valamely munka- vagy tanulmányi területen belül | egy sor kognitív és gyakorlati készség egy munka- vagy tanulmányi terület specifikus problémáinak megoldásához | önálló tevékenységszervezés az általában előre látható, ám adott esetben változó munka- vagy tanulmányi környezet iránymutatása szerint
  mások rutinmunkájának felügyelete korlátozott felelősségvállalással a munka- vagy tanulmányi tevékenységek értékeléséért és javításáért |
| 5. szint (*1)

  Az 5. szintre vonatkozó tanulási eredmények: | átfogó, szakosodott tárgyi és elméleti tudás valamely munka- vagy tanulmányi területen, illetve e tudás határainak ismerete | egy sor olyan átfogó kognitív és gyakorlati készség, amely elvont problémák kreatív megoldásainak kidolgozásához szükséges | vezetés és felügyelet gyakorlása olyan munka- vagy tanulmányi tevékenységek kontextusában, ahol előre nem látható változások lépnek fel
  önmaga és mások teljesítményének felülvizsgálata és fejlesztése |
| 6. szint (*2)

  Az 6. szintre vonatkozó tanulási eredmények: | valamely munka- vagy tanulmányi terület magas szintű ismerete, elméletek és elvek kritikai megértésével | szakmai magabiztosságot és az innovációt bizonyító fejlett készségek, amelyek a specializálódott munka- vagy tanulmányi területen összetett és előre nem látható problémák megoldásához szükségesek | összetett technikai vagy szakmai tevékenységek vagy projektek vezetése, felelősség vállalása a döntéshozatalért előre nem látható munka- vagy tanulmányi helyzetekben
  felelősség vállalása egyének vagy csoportok szakmai fejlődésének irányításáért |
| 7. szint (*3)

  Az 7. szintre vonatkozó tanulási eredmények: | kiemelten szakosodott tudás, részben valamely munka- vagy tanulmányi terület legfrissebb fejleményeinek ismeretével, amely eredeti megközelítések és/vagy kutatások alapjául szolgálhat
  kritikus tudatosság a tudáshoz kapcsolódó kérdésekben valamely területen, valamint különböző területek kapcsolódásainál | a kutatásban és/vagy az innovációban új tudás és eljárások kifejlesztéséhez, valamint a különböző területekhez tartozó tudás integrálásához szükséges, szakosodott problémamegoldó készségek | összetett, előre nem látható és új stratégiai megközelítéseket igénylő munka- vagy tanulási kontextusok vezetése és átalakítása
  felelősség vállalása a csoport szakmai tudásához vagy gyakorlatához való hozzájárulásért és/vagy stratégiai teljesítményének értékeléséért |
| 8. szint (*4)

  Az 8. szintre vonatkozó tanulási eredmények: | a tudás jelenlegi határait feszegető ismeretek valamely munka- vagy tanulmányi területen és a területek kapcsolódásainál | a kutatás és/vagy az innováció kritikus problémáinak megoldásához, valamint a létező tudás vagy szakmai gyakorlat kiterjesztéséhez és újradefiniálásához szükséges legfejlettebb és legspecializáltabb készségek és technikák, többek között a szintetizálás és az értékelés képessége | a munka- vagy tanulmányi kontextus – beleértve a kutatást – élvonalában új elképzelések vagy folyamatok kifejlesztésénél mutatott kiemelkedő tekintély, innovációs képesség, autonómia, tudományos és szakmai feddhetetlenség és folyamatos elkötelezettség |
| Az európai felsőoktatási térség képesítési keretrendszere három ciklusra vonatkozóan szolgál leírásokkal, amelyeket a bolognai folyamat keretében a felsőoktatásért felelős miniszterek 2005. májusi bergeni ülésükön fogadtak el. Valamennyi ciklusleírás egy-egy általános állítást fogalmaz meg az adott ciklus végét jelentő képesítéshez kötődő eredményekkel és képességekkel kapcsolatos tipikus elvárásokról. |

Mind a 8 szintet a leíró jellemzők egy-egy csoportja határozza meg, amely képesítési rendszertől függetlenül jelzi az adott szintű képesítéseknek megfelelő tanulási eredményeket.

Tudás

Készségek

Felelősség és autonómia

Az EKKR a tudást elméleti és/vagy tárgyi (faktuális) szempontból írja le.

Az EKKR a készségeket kognitív (logikai, intuitív és kreatív gondolkodás használata) és gyakorlati (kézügyesség és módszerek, anyagok, eszközök és műszerek használata) szempontból írja le.

Az európai képesítési keretrendszerrel összefüggésben a felelősség és autonómia a tanuló azon képességére utal, hogy autonóm módon és felelősségteljesen alkalmazza a tudást és a készségeket

1. szint

Az 1. szintre vonatkozó tanulási eredmények:

alapvető általános tudás

egyszerű feladatok elvégzéséhez szükséges alapvető készségek

közvetlen felügyelet mellett, szervezett körülmények között végzett tanulás vagy munka

2. szint

Az 2. szintre vonatkozó tanulási eredmények:

alapvető tárgyi tudás valamely munka- vagy tanulmányi területen

releváns információk – egyszerű szabályok és eszközök használatával történő feladatvégzés és rutin problémamegoldás érdekében történő – alkalmazásához szükséges alapvető kognitív és gyakorlati készségek

felügyelet mellett, korlátozott mértékű autonómiával végzett tanulás vagy munka

3. szint

Az 3. szintre vonatkozó tanulási eredmények:

tények, elvek, folyamatok és általános fogalmak ismerete valamely munka- vagy tanulmányi területen

egy sor kognitív és gyakorlati készség alapvető módszerek, eszközök, anyagok és információk kiválasztásával és alkalmazásával járó feladatok elvégzéséhez és problémák megoldásához

felelősség vállalása feladatok elvégzéséért a munka vagy tanulás során

a saját viselkedés körülményekhez való igazítása problémamegoldáskor

4. szint

Az 4. szintre vonatkozó tanulási eredmények:

tárgyi és elméleti tudás széles összefüggésekben, valamely munka- vagy tanulmányi területen belül

egy sor kognitív és gyakorlati készség egy munka- vagy tanulmányi terület specifikus problémáinak megoldásához

önálló tevékenységszervezés az általában előre látható, ám adott esetben változó munka- vagy tanulmányi környezet iránymutatása szerint

mások rutinmunkájának felügyelete korlátozott felelősségvállalással a munka- vagy tanulmányi tevékenységek értékeléséért és javításáért

5. szint (*1)

Az 5. szintre vonatkozó tanulási eredmények:

átfogó, szakosodott tárgyi és elméleti tudás valamely munka- vagy tanulmányi területen, illetve e tudás határainak ismerete

egy sor olyan átfogó kognitív és gyakorlati készség, amely elvont problémák kreatív megoldásainak kidolgozásához szükséges

vezetés és felügyelet gyakorlása olyan munka- vagy tanulmányi tevékenységek kontextusában, ahol előre nem látható változások lépnek fel

önmaga és mások teljesítményének felülvizsgálata és fejlesztése

6. szint (*2)

Az 6. szintre vonatkozó tanulási eredmények:

valamely munka- vagy tanulmányi terület magas szintű ismerete, elméletek és elvek kritikai megértésével

szakmai magabiztosságot és az innovációt bizonyító fejlett készségek, amelyek a specializálódott munka- vagy tanulmányi területen összetett és előre nem látható problémák megoldásához szükségesek

összetett technikai vagy szakmai tevékenységek vagy projektek vezetése, felelősség vállalása a döntéshozatalért előre nem látható munka- vagy tanulmányi helyzetekben

felelősség vállalása egyének vagy csoportok szakmai fejlődésének irányításáért

7. szint (*3)

Az 7. szintre vonatkozó tanulási eredmények:

kiemelten szakosodott tudás, részben valamely munka- vagy tanulmányi terület legfrissebb fejleményeinek ismeretével, amely eredeti megközelítések és/vagy kutatások alapjául szolgálhat

kritikus tudatosság a tudáshoz kapcsolódó kérdésekben valamely területen, valamint különböző területek kapcsolódásainál

a kutatásban és/vagy az innovációban új tudás és eljárások kifejlesztéséhez, valamint a különböző területekhez tartozó tudás integrálásához szükséges, szakosodott problémamegoldó készségek

összetett, előre nem látható és új stratégiai megközelítéseket igénylő munka- vagy tanulási kontextusok vezetése és átalakítása

felelősség vállalása a csoport szakmai tudásához vagy gyakorlatához való hozzájárulásért és/vagy stratégiai teljesítményének értékeléséért

8. szint (*4)

Az 8. szintre vonatkozó tanulási eredmények:

a tudás jelenlegi határait feszegető ismeretek valamely munka- vagy tanulmányi területen és a területek kapcsolódásainál

a kutatás és/vagy az innováció kritikus problémáinak megoldásához, valamint a létező tudás vagy szakmai gyakorlat kiterjesztéséhez és újradefiniálásához szükséges legfejlettebb és legspecializáltabb készségek és technikák, többek között a szintetizálás és az értékelés képessége

a munka- vagy tanulmányi kontextus – beleértve a kutatást – élvonalában új elképzelések vagy folyamatok kifejlesztésénél mutatott kiemelkedő tekintély, innovációs képesség, autonómia, tudományos és szakmai feddhetetlenség és folyamatos elkötelezettség

Az európai felsőoktatási térség képesítési keretrendszere három ciklusra vonatkozóan szolgál leírásokkal, amelyeket a bolognai folyamat keretében a felsőoktatásért felelős miniszterek 2005. májusi bergeni ülésükön fogadtak el. Valamennyi ciklusleírás egy-egy általános állítást fogalmaz meg az adott ciklus végét jelentő képesítéshez kötődő eredményekkel és képességekkel kapcsolatos tipikus elvárásokról.

---

(*1)  A rövid (az első ciklus részét képező vagy ahhoz kötődő) ciklus leírása – amelyet a bolognai folyamat részeként a közös minőségi kezdeményezés keretében alakítottak ki – az EKKR 5. szintű tanulási eredményeinek felel meg.

(*2)  Az első ciklus leírása az EKKR 6. szintű tanulási eredményeinek felel meg.

(*3)  A második ciklus leírása az EKKR 7. szintű tanulási eredményeinek felel meg.

(*4)  A harmadik ciklus leírása az EKKR 8. szintű tanulási eredményeinek felel meg.

---

III. MELLÉKLET

A nemzeti képesítési keretrendszerek vagy rendszerek európai képesítési keretrendszernek (EKKR) való megfeleltetésére vonatkozó kritériumok és eljárások

| 1. | Az illetékes hatóságok egyértelműen meghatározzák és közzéteszik a megfeleltetési folyamatban érintett összes nemzeti szervezet feladatkörét és/vagy jogi illetékességét. |
| --- | --- |

1.

Az illetékes hatóságok egyértelműen meghatározzák és közzéteszik a megfeleltetési folyamatban érintett összes nemzeti szervezet feladatkörét és/vagy jogi illetékességét.

| 2. | Egyértelmű és bizonyítható kapcsolat van a nemzeti képesítési keretrendszerekben vagy rendszerekben szereplő képesítési szintek és az EKKR szintleírásai között. |
| --- | --- |

2.

Egyértelmű és bizonyítható kapcsolat van a nemzeti képesítési keretrendszerekben vagy rendszerekben szereplő képesítési szintek és az EKKR szintleírásai között.

| 3. | A nemzeti képesítési keretrendszerek vagy rendszerek és az azokban szereplő képesítések a tanulási eredmények elvén és célkitűzésein alapulnak, és kapcsolódnak a nem formális és informális tanulás eredményeinek érvényesítésére vonatkozó intézkedésekhez, valamint – adott esetben – a kreditrendszerekhez. |
| --- | --- |

3.

A nemzeti képesítési keretrendszerek vagy rendszerek és az azokban szereplő képesítések a tanulási eredmények elvén és célkitűzésein alapulnak, és kapcsolódnak a nem formális és informális tanulás eredményeinek érvényesítésére vonatkozó intézkedésekhez, valamint – adott esetben – a kreditrendszerekhez.

| 4. | A képesítéseknek a nemzeti képesítési keretrendszerbe történő felvételére vagy a képesítéseknek a nemzeti képesítési rendszerben elfoglalt helyének leírására szolgáló eljárások átláthatóak. |
| --- | --- |

4.

A képesítéseknek a nemzeti képesítési keretrendszerbe történő felvételére vagy a képesítéseknek a nemzeti képesítési rendszerben elfoglalt helyének leírására szolgáló eljárások átláthatóak.

| 5. | Az oktatás és képzés nemzeti minőségbiztosítási rendszere(i) a nemzeti képesítési keretrendszerekre vagy rendszerekre vonatkozik (vonatkoznak), és összhangban áll(nak) az ennek az ajánlásnak a IV. mellékletében meghatározott minőségbiztosítási elvekkel. |
| --- | --- |

5.

Az oktatás és képzés nemzeti minőségbiztosítási rendszere(i) a nemzeti képesítési keretrendszerekre vagy rendszerekre vonatkozik (vonatkoznak), és összhangban áll(nak) az ennek az ajánlásnak a IV. mellékletében meghatározott minőségbiztosítási elvekkel.

| 6. | A megfeleltetési folyamat magában foglalja a megfelelő minőségbiztosítási szervezetek kinyilvánított egyetértését a tekintetben, hogy a megfeleltetési jelentés összhangban áll a vonatkozó nemzeti minőségbiztosítási intézkedésekkel, rendelkezésekkel és gyakorlattal. |
| --- | --- |

6.

A megfeleltetési folyamat magában foglalja a megfelelő minőségbiztosítási szervezetek kinyilvánított egyetértését a tekintetben, hogy a megfeleltetési jelentés összhangban áll a vonatkozó nemzeti minőségbiztosítási intézkedésekkel, rendelkezésekkel és gyakorlattal.

| 7. | A megfeleltetési folyamat nemzetközi szakértők részvételével zajlik, és a megfeleltetési jelentések tartalmazzák legalább kettő, két különböző országból származó nemzetközi szakértőnek a megfeleltetési folyamatra vonatkozó írásbeli nyilatkozatát. |
| --- | --- |

7.

A megfeleltetési folyamat nemzetközi szakértők részvételével zajlik, és a megfeleltetési jelentések tartalmazzák legalább kettő, két különböző országból származó nemzetközi szakértőnek a megfeleltetési folyamatra vonatkozó írásbeli nyilatkozatát.

| 8. | Az illetékes hatóság vagy hatóságok tanúsítják a nemzeti képesítési keretrendszerek vagy rendszerek EKKR-nek való megfeleltetését. A megfeleltetést és az azt alátámasztó bizonyítékokat leíró átfogó jelentést, amely minden egyes kritériummal külön foglalkozik, az illetékes hatóságok, köztük az EKKR-rel foglalkozó nemzeti koordinációs pontok közzéteszik. Ugyanez a jelentés felhasználható az európai felsőoktatási térség képesítési keretrendszere felé történő öntanúsításra, ez utóbbinak az öntanúsításra vonatkozó kritériumaival összhangban. |
| --- | --- |

8.

Az illetékes hatóság vagy hatóságok tanúsítják a nemzeti képesítési keretrendszerek vagy rendszerek EKKR-nek való megfeleltetését. A megfeleltetést és az azt alátámasztó bizonyítékokat leíró átfogó jelentést, amely minden egyes kritériummal külön foglalkozik, az illetékes hatóságok, köztük az EKKR-rel foglalkozó nemzeti koordinációs pontok közzéteszik. Ugyanez a jelentés felhasználható az európai felsőoktatási térség képesítési keretrendszere felé történő öntanúsításra, ez utóbbinak az öntanúsításra vonatkozó kritériumaival összhangban.

| 9. | A tagállamok és az egyéb részt vevő országok a megfeleltetési jelentés elkészítését vagy a jelentés frissítését követő 6 hónapon belül közzéteszik a megfeleltetési jelentést, és összehasonlítás céljából tájékoztatást nyújtanak a megfelelő európai portálon. |
| --- | --- |

9.

A tagállamok és az egyéb részt vevő országok a megfeleltetési jelentés elkészítését vagy a jelentés frissítését követő 6 hónapon belül közzéteszik a megfeleltetési jelentést, és összehasonlítás céljából tájékoztatást nyújtanak a megfelelő európai portálon.

| 10. | A megfeleltetési folyamat befejeződését követően a nemzeti képesítési keretrendszerek vagy rendszerek részét képező képesítésekre vonatkozó, az illetékes hatóságok által kiadott minden új dokumentumnak (pl. bizonyítvány, oklevél, bizonyítványkiegészítő, oklevélmelléklet) és/vagy képesítési jegyzéknek – a nemzeti képesítési keretrendszerek vagy rendszerek útján – egyértelmű hivatkozást kell tartalmaznia az EKKR megfelelő szintjére. |
| --- | --- |

10.

A megfeleltetési folyamat befejeződését követően a nemzeti képesítési keretrendszerek vagy rendszerek részét képező képesítésekre vonatkozó, az illetékes hatóságok által kiadott minden új dokumentumnak (pl. bizonyítvány, oklevél, bizonyítványkiegészítő, oklevélmelléklet) és/vagy képesítési jegyzéknek – a nemzeti képesítési keretrendszerek vagy rendszerek útján – egyértelmű hivatkozást kell tartalmaznia az EKKR megfelelő szintjére.

---

IV. MELLÉKLET

Az európai képesítési keretrendszernek (EKKR) megfeleltethető nemzeti képesítési keretrendszerek vagy rendszerek részét képező képesítésekre vonatkozó minőségbiztosítási elvek

Az EKKR valamely szintjének megfeleltethető összes képesítés esetében az azok minőségébe és szintjébe vetett bizalom növelése érdekében minőségbiztosítást kell végezni.

A nemzeti sajátosságokkal összhangban és az ágazati különbségeket figyelembe véve, az EKKR valamely szintjének megfeleltethető képesítések minőségbiztosítása (1)
   (2):

| 1. | során meg kell vizsgálni a képesítések megtervezését, valamint a tanulási eredményeken alapuló megközelítés alkalmazását; |
| --- | --- |

1.

során meg kell vizsgálni a képesítések megtervezését, valamint a tanulási eredményeken alapuló megközelítés alkalmazását;

| 2. | során biztosítani kell az elfogadott és átlátható, tanulási eredményeken alapuló szabványok szerinti érvényes és megbízható értékelést, továbbá meg kell vizsgálni a tanúsítási folyamatot; |
| --- | --- |

2.

során biztosítani kell az elfogadott és átlátható, tanulási eredményeken alapuló szabványok szerinti érvényes és megbízható értékelést, továbbá meg kell vizsgálni a tanúsítási folyamatot;

| 3. | visszacsatolási mechanizmusokat és eljárásokat kell, hogy tartalmazzon a folyamatos fejlődés érdekében; |
| --- | --- |

3.

visszacsatolási mechanizmusokat és eljárásokat kell, hogy tartalmazzon a folyamatos fejlődés érdekében;

| 4. | során be kell vonni az összes érdekelt felet a folyamat valamennyi szakaszában; |
| --- | --- |

4.

során be kell vonni az összes érdekelt felet a folyamat valamennyi szakaszában;

| 5. | következetes, önértékelést és külső értékelést is tartalmazó értékelési módszerekből kell, hogy álljon; |
| --- | --- |

5.

következetes, önértékelést és külső értékelést is tartalmazó értékelési módszerekből kell, hogy álljon;

| 6. | szerves részét kell, hogy képezze az EKKR valamely szintjének megfeleltethető képesítéseket kiadó testületek belső irányításának, ideértve az alvállalkozásba adott tevékenységeket is; |
| --- | --- |

6.

szerves részét kell, hogy képezze az EKKR valamely szintjének megfeleltethető képesítéseket kiadó testületek belső irányításának, ideértve az alvállalkozásba adott tevékenységeket is;

| 7. | egyértelmű és mérhető célkitűzéseken, szabványokon és iránymutatásokon kell, hogy alapuljon; |
| --- | --- |

7.

egyértelmű és mérhető célkitűzéseken, szabványokon és iránymutatásokon kell, hogy alapuljon;

| 8. | során megfelelő források révén támogatást kell nyújtani; |
| --- | --- |

8.

során megfelelő források révén támogatást kell nyújtani;

| 9. | magában kell, hogy foglalja a minőségbiztosítást végző, már létező külső ellenőrző szervezetek vagy ügynökségek rendszeres felülvizsgálatát; |
| --- | --- |

9.

magában kell, hogy foglalja a minőségbiztosítást végző, már létező külső ellenőrző szervezetek vagy ügynökségek rendszeres felülvizsgálatát;

| 10. | magában kell, hogy foglalja az értékelési eredményekhez való elektronikus hozzáférést. |
| --- | --- |

10.

magában kell, hogy foglalja az értékelési eredményekhez való elektronikus hozzáférést.

---

(1)  Ezek a közös elvek teljes mértékben összhangban állnak a felsőoktatás minőségbiztosításának európai sztenderdjeivel és irányelveivel, valamint a szakképzés európai minőségbiztosítási referenciakeretével (EQAVET).

(2)  A nemzeti sajátosságoktól függően az említett elvek adott esetben nem alkalmazandók az általános képzésre.

---

V. MELLÉKLET

Az európai képesítési keretrendszernek (EKKR) megfeleltethető nemzeti képesítési keretrendszerekhez vagy rendszerekhez kapcsolódó kreditrendszerekre vonatkozó elvek (1)

Az a cél, hogy az EKKR és a nemzeti képesítési keretrendszerek vagy rendszerek a tanulási eredményeken alapuló megközelítés alkalmazásával hatékonyabban támogassák az egyének mobilitását i. a különböző oktatási és képzési szintek között ii. az oktatási és képzési ágazatokon belül, illetve azok között iii. az oktatás és képzés, valamint a munkaerőpiac között és iv. a határokon belül és azokon átnyúlóan. Azon nemzeti határozatok sérelme nélkül, amelyek i. a kreditrendszerek felhasználására vonatkoznak és ii. a kreditrendszereket összekapcsolják a nemzeti képesítési keretrendszerekkel vagy rendszerekkel, a különböző kreditrendszereknek adott esetben a nemzeti képesítési keretrendszerekkel vagy rendszerekkel összehangoltan kell működniük az átmenetek elősegítése és az előrehaladás megkönnyítése érdekében. Ennek érdekében a nemzeti képesítési keretrendszerekhez vagy rendszerekhez kapcsolódó kreditrendszereknek adott esetben tiszteletben kell tartaniuk a következő elveket:

| 1. | A kreditrendszereknek az egyes tanulók javát szolgáló rugalmas tanulási pályákat kell támogatniuk. |
| --- | --- |

1.

A kreditrendszereknek az egyes tanulók javát szolgáló rugalmas tanulási pályákat kell támogatniuk.

| 2. | A képesítések megtervezése és kidolgozása során következetesen kell alkalmazni a tanulási eredményeken alapuló megközelítést a képesítések (elemei) átvitelének és a tanulásban történő előrehaladásnak az elősegítése érdekében. |
| --- | --- |

2.

A képesítések megtervezése és kidolgozása során következetesen kell alkalmazni a tanulási eredményeken alapuló megközelítést a képesítések (elemei) átvitelének és a tanulásban történő előrehaladásnak az elősegítése érdekében.

| 3. | A kreditrendszereknek az intézményi és nemzeti határokon átnyúlóan elő kell segíteniük a tanulmányi eredmények átvitelét és a tanulók előrehaladását. |
| --- | --- |

3.

A kreditrendszereknek az intézményi és nemzeti határokon átnyúlóan elő kell segíteniük a tanulmányi eredmények átvitelét és a tanulók előrehaladását.

| 4. | A kreditrendszereket egyértelműen meghatározott és átlátható minőségbiztosítással kell alátámasztani. |
| --- | --- |

4.

A kreditrendszereket egyértelműen meghatározott és átlátható minőségbiztosítással kell alátámasztani.

| 5. | Az egyének által megszerzett krediteket dokumentálni kell, megjelölve az elért tanulási eredményeket, a kreditet adó illetékes intézményt, valamint – adott esetben – a kapcsolódó kreditértéket. |
| --- | --- |

5.

Az egyének által megszerzett krediteket dokumentálni kell, megjelölve az elért tanulási eredményeket, a kreditet adó illetékes intézményt, valamint – adott esetben – a kapcsolódó kreditértéket.

| 6. | Szinergiákat kell kialakítani a kreditátviteli és -gyűjtési rendszerek, valamint a korábbi tanulmányok érvényesítése céljából tett intézkedések között, és ezeknek együtt kell működniük a kreditátvitel és az előrehaladás megkönnyítése érdekében. |
| --- | --- |

6.

Szinergiákat kell kialakítani a kreditátviteli és -gyűjtési rendszerek, valamint a korábbi tanulmányok érvényesítése céljából tett intézkedések között, és ezeknek együtt kell működniük a kreditátvitel és az előrehaladás megkönnyítése érdekében.

| 7. | A kreditrendszereket fejleszteni és javítani kell az érdekelt felekkel folytatott megfelelő nemzeti és uniós szintű együttműködésen keresztül. |
| --- | --- |

7.

A kreditrendszereket fejleszteni és javítani kell az érdekelt felekkel folytatott megfelelő nemzeti és uniós szintű együttműködésen keresztül.

---

(1)  Ezek a közös elvek teljes mértékben összhangban állnak az európai kreditátviteli és -gyűjtési rendszerrel (ECTS) és az európai szakképzési kreditrendszerrel (ECVET).

---

VI. MELLÉKLET

Az EKKR valamely szintjének megfeleltethető képesítésekre vonatkozó információk elektronikus közzétételéhez használt adatmezők elemei

| ADATOK | Kötelező/Opcionális |
| --- | --- |
| A képesítés megnevezése | Kötelező |
| Szakterület (*1) | Kötelező |
| Ország/Régió (kód) | Kötelező |
| EKKR-szint | Kötelező |
| A képesítés leírása (*3) | vagy | Tudás | Kötelező |
| Készségek | Kötelező |
| Felelősség és autonómia | Kötelező |
| vagy | Szabad szövegmező annak leírására, hogy a tanulónak mit kell tudnia, értenie és mit kell tudnia elvégezni | Kötelező |
| Igazoló szerv vagy illetékes hatóság (*2) | | Kötelező |
| Kreditpontok/a tanulási eredmények eléréséhez szükséges feltételezett munkaterhelés | | Opcionális |
| Belső minőségbiztosítási folyamatok | | Opcionális |
| Külső minőségbiztosítási/szabályozó szervezet | | Opcionális |
| A képesítésre vonatkozó további információk | | Opcionális |
| Információforrás | | Opcionális |
| Hivatkozás a megfelelő kiegészítő dokumentumokra | | Opcionális |
| A képesítés URL-címe | | Opcionális |
| Tájékoztatás nyelve (kód) | | Opcionális |
| Felvételi követelmények | | Opcionális |
| Lejárat dátuma (adott esetben) | | Opcionális |
| A képesítés megszerzésének módjai | | Opcionális |
| Foglalkozásokkal vagy foglalkozási területekkel való kapcsolat | | Opcionális |

ADATOK

Kötelező/Opcionális

A képesítés megnevezése

Kötelező

Szakterület (*1)

Kötelező

Ország/Régió (kód)

Kötelező

EKKR-szint

Kötelező

A képesítés leírása (*3)

vagy

Tudás

Kötelező

Készségek

Kötelező

Felelősség és autonómia

Kötelező

vagy

Szabad szövegmező annak leírására, hogy a tanulónak mit kell tudnia, értenie és mit kell tudnia elvégezni

Kötelező

Igazoló szerv vagy illetékes hatóság (*2)

Kötelező

Kreditpontok/a tanulási eredmények eléréséhez szükséges feltételezett munkaterhelés

Opcionális

Belső minőségbiztosítási folyamatok

Opcionális

Külső minőségbiztosítási/szabályozó szervezet

Opcionális

A képesítésre vonatkozó további információk

Opcionális

Információforrás

Opcionális

Hivatkozás a megfelelő kiegészítő dokumentumokra

Opcionális

A képesítés URL-címe

Opcionális

Tájékoztatás nyelve (kód)

Opcionális

Felvételi követelmények

Opcionális

Lejárat dátuma (adott esetben)

Opcionális

A képesítés megszerzésének módjai

Opcionális

Foglalkozásokkal vagy foglalkozási területekkel való kapcsolat

Opcionális

---

(*1)  ISCED FoET2013

(*2)  Az igazoló szervre vagy az illetékes hatóságra vonatkozóan minimálisan megkövetelt információknak elő kell segíteniük a kapcsolódó információk megtalálását, ideértve a nevüket vagy adott esetben az igazoló szervek vagy az illetékes hatóságok csoportjának a nevét, kiegészítve az URL-címmel vagy a kapcsolattartási adatokkal.

(*3)  A leírásra szabad szövegmezők szolgálnak, nem kell előre megadott standard terminológiát használni, továbbá nem kötelező a tagállamok számára, hogy a leírást más uniós nyelvekre lefordítsák.

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

| 15.6.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 189/29 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 189/29

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám: M.8301 – GE/ATI/JV)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2017/C 189/04)

2017. június 2-án a Bizottság úgy határozott, hogy engedélyezi e bejelentett összefonódást, és a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. E határozat a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 6. cikke (1) bekezdésének b) pontján alapul. A határozat teljes szövege csak angol nyelven hozzáférhető, és az után teszik majd közzé, hogy az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították belőle. A szöveg megtalálható lesz

| — | a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek, |
| --- | --- |

—

a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek,

| — | elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32017M8301 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz. |
| --- | --- |

—

elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32017M8301 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz.

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

---

| 15.6.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 189/29 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 189/29

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám: M.8190 – Weichai/Kion)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2017/C 189/05)

2017. február 15-én a Bizottság úgy határozott, hogy engedélyezi e bejelentett összefonódást, és a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. E határozat a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 6. cikke (1) bekezdésének b) pontján alapul. A határozat teljes szövege csak angol nyelven hozzáférhető, és az után teszik majd közzé, hogy az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították belőle. A szöveg megtalálható lesz

| — | a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek, |
| --- | --- |

—

a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek,

| — | elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32017M8190 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz. |
| --- | --- |

—

elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32017M8190 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz.

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Tanács

| 15.6.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 189/30 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 189/30

---

A Tanács következtetései a fiataloknak a felnőttkorba, valamint az aktív polgári szerepvállalás és a munka világába való sikeres átlépését elősegítő alapvető életkészségek fiatalok körében való fejlesztésének támogatásában az ifjúsági munka által betöltött szerepről

(2017/C 189/06)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

EMLÉKEZTETVE:

| 1. | ezen kérdésnek az e következtetések I. mellékletében ismertetett politikai hátterére; |
| --- | --- |

1.

ezen kérdésnek az e következtetések I. mellékletében ismertetett politikai hátterére;

MEGÁLLAPÍTJA, HOGY

| 2. | az Európai Unió jelentős gazdasági és társadalmi kihívásokkal néz szembe, részben a fokozódó migráció következtében, részben pedig a pénzügyi és gazdasági válság hatásai miatt; |
| --- | --- |

2.

az Európai Unió jelentős gazdasági és társadalmi kihívásokkal néz szembe, részben a fokozódó migráció következtében, részben pedig a pénzügyi és gazdasági válság hatásai miatt;

| 3. | ezek a fejlemények különös kihívást jelentenek a demokratikus értékek, a társadalmi kohézió, a foglalkoztatási kilátások és a munkával töltött életszakasz, valamint a fiatalok befogadása és jóléte szempontjából, elsősorban a veszélyeztetett helyzetben lévő és a kevesebb lehetőséggel bíró fiatalok esetében; |
| --- | --- |

3.

ezek a fejlemények különös kihívást jelentenek a demokratikus értékek, a társadalmi kohézió, a foglalkoztatási kilátások és a munkával töltött életszakasz, valamint a fiatalok befogadása és jóléte szempontjából, elsősorban a veszélyeztetett helyzetben lévő és a kevesebb lehetőséggel bíró fiatalok esetében;

| 4. | annak érdekében, hogy ezekkel a kihívásokkal sikeresen megküzdhessünk, alapvető fontosságú, hogy – a szükséges életkészségek (1) elsajátításán keresztül – megerősödjön a fiatalok körében az aktív polgári szerepvállalásról, az ahhoz kapcsolódó jogokról és felelősségekről, a demokratikus értékek elismeréséről és tiszteletéről, a kulturális sokszínűségről, valamint a véleménynyilvánítás és a vallás szabadságának garantálásáról alkotott kép; |
| --- | --- |

4.

annak érdekében, hogy ezekkel a kihívásokkal sikeresen megküzdhessünk, alapvető fontosságú, hogy – a szükséges életkészségek (1) elsajátításán keresztül – megerősödjön a fiatalok körében az aktív polgári szerepvállalásról, az ahhoz kapcsolódó jogokról és felelősségekről, a demokratikus értékek elismeréséről és tiszteletéről, a kulturális sokszínűségről, valamint a véleménynyilvánítás és a vallás szabadságának garantálásáról alkotott kép;

| 5. | az életkészségek fejlesztése nemcsak a magas szintű ifjúsági munkanélküliségből fakadó gazdasági, politikai, szociális és emberi következmények kezelésében játszik fontos szerepet, hanem ugyanilyen fontos annak elősegítésében is, hogy a fiatalok a minőségi foglalkoztatás, a társadalmi befogadás és az aktív polgári szerepvállalás alkotta keretben határozzák meg és alakítsák a jövőjüket; |
| --- | --- |

5.

az életkészségek fejlesztése nemcsak a magas szintű ifjúsági munkanélküliségből fakadó gazdasági, politikai, szociális és emberi következmények kezelésében játszik fontos szerepet, hanem ugyanilyen fontos annak elősegítésében is, hogy a fiatalok a minőségi foglalkoztatás, a társadalmi befogadás és az aktív polgári szerepvállalás alkotta keretben határozzák meg és alakítsák a jövőjüket;

FIGYELEMBE VÉVE

| 6. | az inkluzív és versenyképes Európát célzó új európai készségfejlesztési programról szóló tanácsi állásfoglalást (2) és különösen annak azon megállapítását, miszerint „Fontos, hogy a munkaerőpiac sürgető igényeit meghaladva az oktatás és képzés olyan aspektusaira is összpontosítsunk, amelyek alkalmasak az innováció, a vállalkozói készség és a kreativitás ösztönzésére, az ágazatok formálására, a munkahelyteremtésre, az új piacok kialakítására, a polgárok – köztük a kiszolgáltatott helyzetben lévők – felelősségvállalásának ösztönzésére, a demokratikus élet gazdagítására, valamint elkötelezett, tehetséges és aktív polgárok nevelésére”; |
| --- | --- |

6.

az inkluzív és versenyképes Európát célzó új európai készségfejlesztési programról szóló tanácsi állásfoglalást (2) és különösen annak azon megállapítását, miszerint „Fontos, hogy a munkaerőpiac sürgető igényeit meghaladva az oktatás és képzés olyan aspektusaira is összpontosítsunk, amelyek alkalmasak az innováció, a vállalkozói készség és a kreativitás ösztönzésére, az ágazatok formálására, a munkahelyteremtésre, az új piacok kialakítására, a polgárok – köztük a kiszolgáltatott helyzetben lévők – felelősségvállalásának ösztönzésére, a demokratikus élet gazdagítására, valamint elkötelezett, tehetséges és aktív polgárok nevelésére”;

| 7. | az egész életen át tartó tanuláshoz szükséges kulcskompetenciákról szóló ajánlás (3) felülvizsgálatát, amely alkalmat kínál az inkluzív megközelítés alkalmazására az olyan kompetenciák fejlesztése tekintetében, amelyek segíthetik a fiatalokat és megkönnyíthetik sikeres átlépésüket a felnőttkorba, valamint az aktív polgári szerepvállalás és a munka világába. Noha eltérő terminológiát alkalmaz, a kulcskompetenciák jelenlegi európai keretrendszere már hivatkozik több, ezekben a tanácsi következtetésekben is meghatározott életkészségre; |
| --- | --- |

7.

az egész életen át tartó tanuláshoz szükséges kulcskompetenciákról szóló ajánlás (3) felülvizsgálatát, amely alkalmat kínál az inkluzív megközelítés alkalmazására az olyan kompetenciák fejlesztése tekintetében, amelyek segíthetik a fiatalokat és megkönnyíthetik sikeres átlépésüket a felnőttkorba, valamint az aktív polgári szerepvállalás és a munka világába. Noha eltérő terminológiát alkalmaz, a kulcskompetenciák jelenlegi európai keretrendszere már hivatkozik több, ezekben a tanácsi következtetésekben is meghatározott életkészségre;

HANGSÚLYOZZA, HOGY

| 8. | noha az ifjúsági munkanélküliség, valamint az abból eredő társadalmi zavarok és politikai elidegenedés jelentette kihívásoknak való megfelelés összetett feladat, az ifjúsági ágazatra – hatékony ifjúsági munka révén – szerep hárul annak lehetővé tételében, hogy a fiatalok olyan életkészségeket sajátítsanak el és fejlesszenek tovább, amelyek segítenek maximalizálni a bennük rejlő potenciált és támogatják őket a kielégítő és produktív magán-, közösségi és szakmai/munkahelyi élet kialakításában és fenntartásában ezek az életkészségek segíthetik továbbá a marginalizálódás megelőzését, és ellensúlyt képezhetnek az olyan propagandával, retorikával és magatartásformákkal szemben, amelyek adott esetben erőszakos szélsőségességhez vezető radikalizálódáshoz köthetők; |
| --- | --- |

8.

noha az ifjúsági munkanélküliség, valamint az abból eredő társadalmi zavarok és politikai elidegenedés jelentette kihívásoknak való megfelelés összetett feladat, az ifjúsági ágazatra – hatékony ifjúsági munka révén – szerep hárul annak lehetővé tételében, hogy a fiatalok olyan életkészségeket sajátítsanak el és fejlesszenek tovább, amelyek segítenek maximalizálni a bennük rejlő potenciált és támogatják őket a kielégítő és produktív magán-, közösségi és szakmai/munkahelyi élet kialakításában és fenntartásában ezek az életkészségek segíthetik továbbá a marginalizálódás megelőzését, és ellensúlyt képezhetnek az olyan propagandával, retorikával és magatartásformákkal szemben, amelyek adott esetben erőszakos szélsőségességhez vezető radikalizálódáshoz köthetők;

MEGÁLLAPÍTJA, HOGY:

| 9. | habár az ifjúsági munka különféle szereplők különböző keretek közé illeszkedő intézkedéseinek, projektjeinek, programjainak, tevékenységeinek és kezdeményezéseinek széles körét jelentheti, az ifjúsági munka gyakorlatában és céljaiban érvényesülő egyik fő vonulat a fiatalok személyes és szociális fejlődésének segítése; |
| --- | --- |

9.

habár az ifjúsági munka különféle szereplők különböző keretek közé illeszkedő intézkedéseinek, projektjeinek, programjainak, tevékenységeinek és kezdeményezéseinek széles körét jelentheti, az ifjúsági munka gyakorlatában és céljaiban érvényesülő egyik fő vonulat a fiatalok személyes és szociális fejlődésének segítése;

| 10. | a hatékony ifjúsági munka a következők révén hozhat pozitív eredményeket a fiatalok számára:






  — | kompetenciáik fejlesztése és ezáltal személyes fejlődésük előmozdítása, |
| --- | --- | --- |

10.

a hatékony ifjúsági munka a következők révén hozhat pozitív eredményeket a fiatalok számára:

—

kompetenciáik fejlesztése és ezáltal személyes fejlődésük előmozdítása,

| — | pozitív társadalmi értékek, magatartásformák és attitűdök előtérbe helyezése és ösztönzése, különösen a másokkal való kapcsolataik tekintetében, |
| --- | --- |

—

pozitív társadalmi értékek, magatartásformák és attitűdök előtérbe helyezése és ösztönzése, különösen a másokkal való kapcsolataik tekintetében,

| — | azon kreatív és innovatív kapacitásaik és potenciáljuk táplálása, amely lehetővé teszi számukra a munka világában való sikeres részvételt, |
| --- | --- |

—

azon kreatív és innovatív kapacitásaik és potenciáljuk táplálása, amely lehetővé teszi számukra a munka világában való sikeres részvételt,

| — | a demokratikus értékek előmozdítása, ezzel fokozva aktív polgári szerepvállalásukat és demokratikus részvételüket; |
| --- | --- |

—

a demokratikus értékek előmozdítása, ezzel fokozva aktív polgári szerepvállalásukat és demokratikus részvételüket;

| 11. | Az életkészségek a mindennapi életben – otthon, az interneten, a közösségben, az oktatásban/képzésben és a munkahelyen – megfelelően és felelősségteljesen alkalmazott pozitív, konstruktív és problémamegoldó magatartásformák, vagyis az oktatás és képzés, az ifjúsági munka, valamint a nem formális és az informális tanulás keretében elsajátított olyan személyes és szociális készségek, amelyek felhasználhatók a mindennapi életben gyakran felmerülő kérdések és problémák kezelésére; |
| --- | --- |

11.

Az életkészségek a mindennapi életben – otthon, az interneten, a közösségben, az oktatásban/képzésben és a munkahelyen – megfelelően és felelősségteljesen alkalmazott pozitív, konstruktív és problémamegoldó magatartásformák, vagyis az oktatás és képzés, az ifjúsági munka, valamint a nem formális és az informális tanulás keretében elsajátított olyan személyes és szociális készségek, amelyek felhasználhatók a mindennapi életben gyakran felmerülő kérdések és problémák kezelésére;

EGYETÉRT ABBAN, HOGY

| 12. | az életkészségek minden fiatal számára fontosak, de különös jelentőséggel bírnak a veszélyeztetett helyzetben lévő és a kevesebb lehetőséggel bíró fiatalok esetében, illetve foglalkoztatási szükségleteik, társadalmi befogadásuk és demokratikus részvételük szempontjából; |
| --- | --- |

12.

az életkészségek minden fiatal számára fontosak, de különös jelentőséggel bírnak a veszélyeztetett helyzetben lévő és a kevesebb lehetőséggel bíró fiatalok esetében, illetve foglalkoztatási szükségleteik, társadalmi befogadásuk és demokratikus részvételük szempontjából;

| 13. | az életkészségek fiatalok általi elsajátításának és fejlesztésének előmozdítása és biztosítása az ifjúságpolitika szerves részét képezheti mind európai, mind tagállami szinten; |
| --- | --- |

13.

az életkészségek fiatalok általi elsajátításának és fejlesztésének előmozdítása és biztosítása az ifjúságpolitika szerves részét képezheti mind európai, mind tagállami szinten;

MEGÁLLAPÍTJA, HOGY

| 14. | a II. melléklet tartalmaz egy életkészség-gyűjteményt, amely feltünteti az egyes készségekhez tartozó jellemzőket is; ez a gyűjtemény nem előíró és nem kimerítő jelleggel készült; azokat az életkészségeket tartalmazza, amelyek fiatalok általi elsajátítását az ifjúsági munka keretében a legcélszerűbb előmozdítani és segíteni; (4) |
| --- | --- |

14.

a II. melléklet tartalmaz egy életkészség-gyűjteményt, amely feltünteti az egyes készségekhez tartozó jellemzőket is; ez a gyűjtemény nem előíró és nem kimerítő jelleggel készült; azokat az életkészségeket tartalmazza, amelyek fiatalok általi elsajátítását az ifjúsági munka keretében a legcélszerűbb előmozdítani és segíteni; (4)

| 15. | a II. fejezetben meghatározott életkészségek egyrészt folyamatosan fejlődnek, másrészt a tagállamok, valamint az ezzel foglalkozó európai, nemzeti és helyi érdekelt felek hatáskörébe tartozik annak meghatározása, hogy az életkészségeket miként rangsorolják, jelenítik meg és mozdítják elő; |
| --- | --- |

15.

a II. fejezetben meghatározott életkészségek egyrészt folyamatosan fejlődnek, másrészt a tagállamok, valamint az ezzel foglalkozó európai, nemzeti és helyi érdekelt felek hatáskörébe tartozik annak meghatározása, hogy az életkészségeket miként rangsorolják, jelenítik meg és mozdítják elő;

FELKÉRI A TAGÁLLAMOKAT, HOGY A SZUBSZIDIARITÁS ELVÉT TISZTELETBEN TARTVA

| 16. | a fiatalok támogatását célzó ifjúságpolitikai keretek és intézkedések révén ösztönözzék az ifjúsági munka hozzájárulását a fiatalok életkészségeinek fejlesztéséhez; |
| --- | --- |

16.

a fiatalok támogatását célzó ifjúságpolitikai keretek és intézkedések révén ösztönözzék az ifjúsági munka hozzájárulását a fiatalok életkészségeinek fejlesztéséhez;

| 17. | terjesszék és népszerűsítsék az ifjúsági munkával foglalkozók körében az olyan tanulási eszközöket, módszertanokat és gyakorlatokat, amelyek segíthetik a fiatalokat az életkészségek elsajátításában, külön figyelmet fordítva azokra, amelyeket az ifjúsági munkával foglalkozók dolgoztak ki; |
| --- | --- |

17.

terjesszék és népszerűsítsék az ifjúsági munkával foglalkozók körében az olyan tanulási eszközöket, módszertanokat és gyakorlatokat, amelyek segíthetik a fiatalokat az életkészségek elsajátításában, külön figyelmet fordítva azokra, amelyeket az ifjúsági munkával foglalkozók dolgoztak ki;

| 18. | továbbra is támogassák az ifjúsági munkával foglalkozók számára nyújtott olyan oktatási, képzési és társaktól tanulási programokat, amelyek célja, hogy az érintettek hatékonyabban tudják támogatni az életkészségek fiatalok általi elsajátítását; |
| --- | --- |

18.

továbbra is támogassák az ifjúsági munkával foglalkozók számára nyújtott olyan oktatási, képzési és társaktól tanulási programokat, amelyek célja, hogy az érintettek hatékonyabban tudják támogatni az életkészségek fiatalok általi elsajátítását;

| 19. | adott esetben ismerjék el és validálják azokat az oktatási és képzési programokat, amelyek javítják az ifjúsági munkával – akár díjazás ellenében, akár önkéntesen – foglalkozók és az ifjúsági vezetők képességét az olyan tanulási eszközök, módszertanok és gyakorlatok sikeres alkalmazására, amelyek segítik a fiatalokat az életkészségek azonosításában, elsajátításában és fejlesztésében, ehhez értékelési és önértékelési eszközöket és módszereket felhasználva; |
| --- | --- |

19.

adott esetben ismerjék el és validálják azokat az oktatási és képzési programokat, amelyek javítják az ifjúsági munkával – akár díjazás ellenében, akár önkéntesen – foglalkozók és az ifjúsági vezetők képességét az olyan tanulási eszközök, módszertanok és gyakorlatok sikeres alkalmazására, amelyek segítik a fiatalokat az életkészségek azonosításában, elsajátításában és fejlesztésében, ehhez értékelési és önértékelési eszközöket és módszereket felhasználva;

| 20. | mozdítsák elő és erősítsék az önkéntességet a fiatalok körében, mivel az megkönnyítheti számukra az életkészségek elsajátítását és hozzájárulhat ahhoz, hogy az ifjúsági munkával foglalkozókkal együtt részt vegyenek az ifjúsági munkával kapcsolatos projektekben és kezdeményezésekben; |
| --- | --- |

20.

mozdítsák elő és erősítsék az önkéntességet a fiatalok körében, mivel az megkönnyítheti számukra az életkészségek elsajátítását és hozzájárulhat ahhoz, hogy az ifjúsági munkával foglalkozókkal együtt részt vegyenek az ifjúsági munkával kapcsolatos projektekben és kezdeményezésekben;

FELKÉRI A TAGÁLLAMOKAT ÉS A BIZOTTSÁGOT, HOGY SAJÁT HATÁSKÖRÜKÖN BELÜL

| 21. | mozdítsák elő és biztosítsák az ifjúsági munkával foglalkozók számára az olyan társaktól tanulási és kölcsönös tanulási lehetőségeket, projekteket és kezdeményezéseket, amelyek a fiatalok életkészségeinek erősítésével és fejlesztésével kapcsolatos tudás, eszközök és tapasztalatok megosztását célozzák; |
| --- | --- |

21.

mozdítsák elő és biztosítsák az ifjúsági munkával foglalkozók számára az olyan társaktól tanulási és kölcsönös tanulási lehetőségeket, projekteket és kezdeményezéseket, amelyek a fiatalok életkészségeinek erősítésével és fejlesztésével kapcsolatos tudás, eszközök és tapasztalatok megosztását célozzák;

| 22. | vizsgálják meg, hogy a fiatalok mely életkészségeket sajátítják el az ifjúsági munka révén, és hogy az így elsajátított életkészségek miként azonosíthatók és dokumentálhatók, mégpedig a nem formális és az informális tanulás eredményeinek érvényesítésére szolgáló mechanizmusokon keresztüli értékelés és tanúsítás elősegítése érdekében (5); |
| --- | --- |

22.

vizsgálják meg, hogy a fiatalok mely életkészségeket sajátítják el az ifjúsági munka révén, és hogy az így elsajátított életkészségek miként azonosíthatók és dokumentálhatók, mégpedig a nem formális és az informális tanulás eredményeinek érvényesítésére szolgáló mechanizmusokon keresztüli értékelés és tanúsítás elősegítése érdekében (5);

| 23. | maximalizálják az Erasmus+ és a gyakorlati ifjúsági munka támogatására irányuló egyéb uniós finanszírozású programok igénybevételét a fiatalok életkészségeinek javítása és fejlesztése céljából; |
| --- | --- |

23.

maximalizálják az Erasmus+ és a gyakorlati ifjúsági munka támogatására irányuló egyéb uniós finanszírozású programok igénybevételét a fiatalok életkészségeinek javítása és fejlesztése céljából;

| 24. | erősítsék egyrészt az ifjúsági munka, az ifjúságpolitika és az ifjúságkutatás közötti párbeszédet, másrészt a helyi, a regionális, a nemzeti és az európai szint közötti koordinációt, ezzel is elősegítve a hálózatépítést, az együttműködést, a társaktól való tanulást és az ismeretcserét a fiatalok életkészségeinek előmozdítása és fejlesztése tekintetében; |
| --- | --- |

24.

erősítsék egyrészt az ifjúsági munka, az ifjúságpolitika és az ifjúságkutatás közötti párbeszédet, másrészt a helyi, a regionális, a nemzeti és az európai szint közötti koordinációt, ezzel is elősegítve a hálózatépítést, az együttműködést, a társaktól való tanulást és az ismeretcserét a fiatalok életkészségeinek előmozdítása és fejlesztése tekintetében;

| 25. | az ifjúsági munka különböző keretei között azonosítsák, támogassák és terjesszék az olyan meglévő és innovatív eszközöket, módszertanokat és gyakorlatokat, amelyek előmozdítják az életkészségeket; |
| --- | --- |

25.

az ifjúsági munka különböző keretei között azonosítsák, támogassák és terjesszék az olyan meglévő és innovatív eszközöket, módszertanokat és gyakorlatokat, amelyek előmozdítják az életkészségeket;

| 26. | mozdítsák elő és támogassák az olyan – különösen az ifjúsági munkával foglalkozók, az oktatási és képzési intézmények, a szociális és foglalkoztatási szolgálatok, valamint a szociális partnerek közötti – ágazatközi partnerségeket és kezdeményezéseket, amelyek segítik a fiatalokat az életkészségek elsajátításában és fejlesztésében; |
| --- | --- |

26.

mozdítsák elő és támogassák az olyan – különösen az ifjúsági munkával foglalkozók, az oktatási és képzési intézmények, a szociális és foglalkoztatási szolgálatok, valamint a szociális partnerek közötti – ágazatközi partnerségeket és kezdeményezéseket, amelyek segítik a fiatalokat az életkészségek elsajátításában és fejlesztésében;

FELKÉRI AZ EURÓPAI BIZOTTSÁGOT, HOGY

| 27. | járuljon hozzá az ifjúsági munka révén javítható és fejleszthető életkészségekkel kapcsolatos tudásépítéshez, és támogassa a tagállamokat az ifjúsági munkával foglalkozók kapacitásépítésének és szakmai fejlődésének előmozdításában; |
| --- | --- |

27.

járuljon hozzá az ifjúsági munka révén javítható és fejleszthető életkészségekkel kapcsolatos tudásépítéshez, és támogassa a tagállamokat az ifjúsági munkával foglalkozók kapacitásépítésének és szakmai fejlődésének előmozdításában;

| 28. | az új európai készségfejlesztési program szerves részeként mozdítsa elő az ifjúsági munkát, amely egyrészt növeli a program értékét, másrészt kiegészíti és támogatja annak minden aspektusát; |
| --- | --- |

28.

az új európai készségfejlesztési program szerves részeként mozdítsa elő az ifjúsági munkát, amely egyrészt növeli a program értékét, másrészt kiegészíti és támogatja annak minden aspektusát;

| 29. | mozdítsa elő és támogassa az ágazatközi megközelítés alkalmazását az ahhoz szükséges kompetenciák fiatalok általi elsajátításának és fejlesztésének elősegítése tekintetében, hogy sikeresen lépjenek át a felnőttkorba, valamint az aktív polgári szerepvállalás és a munka világába; |
| --- | --- |

29.

mozdítsa elő és támogassa az ágazatközi megközelítés alkalmazását az ahhoz szükséges kompetenciák fiatalok általi elsajátításának és fejlesztésének elősegítése tekintetében, hogy sikeresen lépjenek át a felnőttkorba, valamint az aktív polgári szerepvállalás és a munka világába;

| 30. | biztosítsa, hogy ezek a tanácsi következtetések beépüljenek az egész életen át tartó tanuláshoz szükséges kulcskompetenciákról szóló ajánlás felülvizsgálatának folyamatába, hogy az összhangban legyen a kulcskompetenciák európai keretrendszerének életkészség-dimenziójával, és erősítse e dimenziót. |
| --- | --- |

30.

biztosítsa, hogy ezek a tanácsi következtetések beépüljenek az egész életen át tartó tanuláshoz szükséges kulcskompetenciákról szóló ajánlás felülvizsgálatának folyamatába, hogy az összhangban legyen a kulcskompetenciák európai keretrendszerének életkészség-dimenziójával, és erősítse e dimenziót.

---

(1)  Az életkészségek e tanácsi következtetésekben értendő meghatározása a 10–12. pontban és a II. mellékletben található.

(2)  A Tanács állásfoglalása az inkluzív és versenyképes Európát célzó új európai készségfejlesztési programról (HL C 467., 2016.12.15., 1. o.).

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2006. december 18-i ajánlása az egész életen át tartó tanuláshoz szükséges kulcskompetenciákról (HL L 394., 2006.12.30., 10. o.).

(4)  E tanácsi következtetésekben „ifjúsági munkával foglalkozók” alatt értendő minden olyan szervezet, ügynökség és egyéb szerv, legyen akár állami támogatású vagy önkéntes jellegű, amely az ifjúsági munkán alapuló programokat, projekteket, kezdeményezéseket és tevékenységeket biztosít fiatalok számára;

(5)  A Tanács ajánlása a nem formális és az informális tanulás eredményeinek érvényesítéséről (HL C 398., 2012.12.22., 1. o.).

---

I. MELLÉKLET

Politikai háttér

| — | Az Európai Parlament és a Tanács ajánlása az egész életen át tartó tanuláshoz szükséges kulcskompetenciákról – HL L 394., 2006.12.30., 10. o. |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament és a Tanács ajánlása az egész életen át tartó tanuláshoz szükséges kulcskompetenciákról – HL L 394., 2006.12.30., 10. o.

| — | A Tanács ajánlása a nem formális és az informális tanulás eredményeinek érvényesítéséről – HL C 398., 2012.12.22., 1. o. |
| --- | --- |

—

A Tanács ajánlása a nem formális és az informális tanulás eredményeinek érvényesítéséről – HL C 398., 2012.12.22., 1. o.

| — | A Tanács ajánlása a kompetenciafejlesztési pályákról: Új lehetőségek felnőttek számára – HL C 484., 2016.12.24., 1. o. |
| --- | --- |

—

A Tanács ajánlása a kompetenciafejlesztési pályákról: Új lehetőségek felnőttek számára – HL C 484., 2016.12.24., 1. o.

| — | A Tanács következtetései a minőségorientált ifjúsági munkának a fiatalok fejlődéséhez, jólétéhez és társadalmi befogadásához való hozzájárulásáról – HL C 168., 2013.6.14., 5. o. |
| --- | --- |

—

A Tanács következtetései a minőségorientált ifjúsági munkának a fiatalok fejlődéséhez, jólétéhez és társadalmi befogadásához való hozzájárulásáról – HL C 168., 2013.6.14., 5. o.

| — | A Tanács következtetései az ifjúságpolitikában rejlő potenciálnak az Európa 2020 stratégiában foglalt célok elérése érdekében történő maximalizálásáról – HL C 224., 2013.8.3., 2. o. |
| --- | --- |

—

A Tanács következtetései az ifjúságpolitikában rejlő potenciálnak az Európa 2020 stratégiában foglalt célok elérése érdekében történő maximalizálásáról – HL C 224., 2013.8.3., 2. o.

| — | A Tanács következtetései a foglalkoztatásban, oktatásban vagy képzésben részt nem vevő fiatalok társadalmi befogadásának előmozdításáról – HL C 30., 2014.2.1., 5. o. |
| --- | --- |

—

A Tanács következtetései a foglalkoztatásban, oktatásban vagy képzésben részt nem vevő fiatalok társadalmi befogadásának előmozdításáról – HL C 30., 2014.2.1., 5. o.

| — | A Tanács következtetései a fiatalok vállalkozói készségének társadalmi beilleszkedésüket szolgáló előmozdításáról – HL C 183., 2014.6.14., 18. o. |
| --- | --- |

—

A Tanács következtetései a fiatalok vállalkozói készségének társadalmi beilleszkedésüket szolgáló előmozdításáról – HL C 183., 2014.6.14., 18. o.

| — | A Tanács következtetései az ifjúsági munkának a társadalmi kohéziót előmozdító erősítéséről – HL C 170., 2015.5.23., 2. o. |
| --- | --- |

—

A Tanács következtetései az ifjúsági munkának a társadalmi kohéziót előmozdító erősítéséről – HL C 170., 2015.5.23., 2. o.

| — | A Tanács állásfoglalása a fiataloknak az európai demokratikus életben való politikai részvételének az ösztönzéséről – HL C 417., 2015.12.15., 10. o. |
| --- | --- |

—

A Tanács állásfoglalása a fiataloknak az európai demokratikus életben való politikai részvételének az ösztönzéséről – HL C 417., 2015.12.15., 10. o.

| — | A Tanács és a Bizottság közös jelentése az ifjúságpolitika terén folytatott európai együttműködés megújított keretének végrehajtásáról (2010–2018) – HL C 417., 2015.12.15., 17. o. |
| --- | --- |

—

A Tanács és a Bizottság közös jelentése az ifjúságpolitika terén folytatott európai együttműködés megújított keretének végrehajtásáról (2010–2018) – HL C 417., 2015.12.15., 17. o.

| — | A Tanács következtetései a sportban vállalt önkéntes tevékenységeknek az aktív polgári szerepvállalás előmozdításában betöltött szerepéről – HL C 372., 2011.12.20., 24. o. |
| --- | --- |

—

A Tanács következtetései a sportban vállalt önkéntes tevékenységeknek az aktív polgári szerepvállalás előmozdításában betöltött szerepéről – HL C 372., 2011.12.20., 24. o.

| — | A Tanács következtetései az alulról szerveződő sportnak a transzverzális készségek – elsősorban a fiatalok körében történő – fejlesztésében betöltött szerepének a maximalizálásáról – HL C 172., 2015.5.27., 8. o. |
| --- | --- |

—

A Tanács következtetései az alulról szerveződő sportnak a transzverzális készségek – elsősorban a fiatalok körében történő – fejlesztésében betöltött szerepének a maximalizálásáról – HL C 172., 2015.5.27., 8. o.

| — | A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Új európai készségfejlesztési program – Közös erővel a humántőke, a foglalkoztathatóság és a versenyképesség megerősítéséért (2016). |
| --- | --- |

—

A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Új európai készségfejlesztési program – Közös erővel a humántőke, a foglalkoztathatóság és a versenyképesség megerősítéséért (2016).

| — | A Tanács állásfoglalása az inkluzív és versenyképes Európát célzó új európai készségfejlesztési programról – HL C 467., 2016.12.15., 1. o. |
| --- | --- |

—

A Tanács állásfoglalása az inkluzív és versenyképes Európát célzó új európai készségfejlesztési programról – HL C 467., 2016.12.15., 1. o.

| — | A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott következtetések az erőszakos szélsőségességhez vezető radikalizálódás megelőzéséről, HL C 467., 2016.12.15., 3. o. |
| --- | --- |

—

A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott következtetések az erőszakos szélsőségességhez vezető radikalizálódás megelőzéséről, HL C 467., 2016.12.15., 3. o.

Tanulmányok, szakértői csoporti jelentések és nyilatkozatok

| — | Working with young people: the value of youth work in the European Union (Fiatalokkal dolgozni: az ifjúsági munka értéke az Európai Unióban) (2014). |
| --- | --- |

—

Working with young people: the value of youth work in the European Union (Fiatalokkal dolgozni: az ifjúsági munka értéke az Európai Unióban) (2014).

| — | Developing the creativity and innovative potential of young people through non-formal learning in ways that are relevant for employment (A fiatalok kreativitásának és innovációs potenciáljának fejlesztése nem formális tanulás révén, a foglalkoztatás szempontjából releváns módokon) (2014). |
| --- | --- |

—

Developing the creativity and innovative potential of young people through non-formal learning in ways that are relevant for employment (A fiatalok kreativitásának és innovációs potenciáljának fejlesztése nem formális tanulás révén, a foglalkoztatás szempontjából releváns módokon) (2014).

| — | Quality Youth Work – A common framework for the future development of youth work (Minőségorientált ifjúsági munka – Az ifjúsági munka továbbfejlesztésének közös keretei) (2015). |
| --- | --- |

—

Quality Youth Work – A common framework for the future development of youth work (Minőségorientált ifjúsági munka – Az ifjúsági munka továbbfejlesztésének közös keretei) (2015).

| — | The contribution of youth work to address the challenges young people are facing, in particular, the transition from education to employment (Az ifjúsági munka hozzájárulása a fiatalok előtt álló kihívások kezeléséhez, különös tekintettel az oktatásból a munka világába való átmenetre) (2015). |
| --- | --- |

—

The contribution of youth work to address the challenges young people are facing, in particular, the transition from education to employment (Az ifjúsági munka hozzájárulása a fiatalok előtt álló kihívások kezeléséhez, különös tekintettel az oktatásból a munka világába való átmenetre) (2015).

| — | Declaration of the 1st European Youth Work Convention (Az ifjúsági munkával foglalkozó első európai konferencia keretében kiadott nyilatkozat) (2010). |
| --- | --- |

—

Declaration of the 1st European Youth Work Convention (Az ifjúsági munkával foglalkozó első európai konferencia keretében kiadott nyilatkozat) (2010).

| — | Report and Declaration of the 2nd European Youth Work Convention (Az ifjúsági munkával foglalkozó második európai konferencia keretében kiadott jelentés és nyilatkozat) (2015). |
| --- | --- |

—

Report and Declaration of the 2nd European Youth Work Convention (Az ifjúsági munkával foglalkozó második európai konferencia keretében kiadott jelentés és nyilatkozat) (2015).

---

II. MELLÉKLET (1)

| Életkészségek és jellemzőik gyűjteménye










  Személyközi készségek és kompetenciák | Kommunikációs készségek és kompetenciák | Kognitív készségek és kompetenciák | Személyes készségek és kompetenciák |
| --- | --- | --- | --- |
| Vezetői, konfliktusmegoldási, tervezési és szervezési, tárgyalási készségek és kompetenciák, csapatmunkára való készség, interkulturális tudatosság. | Nézetek és vélemények kifejezése (és meghallgatása), eszmecsere és vita, digitális jártasság és médiaműveltség, előadókészség, érdekképviselet. | Kritikai gondolkodás, érvekkel alátámasztott elemzés, kreatív gondolkodás, problémamegoldás, döntéshozatal, értelmezés, ítélőkészség. | Önbizalom, önbecsülés, rugalmasság, autonómia, kezdeményezőkészség, empátia. |

Életkészségek és jellemzőik gyűjteménye

Személyközi készségek és kompetenciák

Kommunikációs készségek és kompetenciák

Kognitív készségek és kompetenciák

Személyes készségek és kompetenciák

Vezetői, konfliktusmegoldási, tervezési és szervezési, tárgyalási készségek és kompetenciák, csapatmunkára való készség, interkulturális tudatosság.

Nézetek és vélemények kifejezése (és meghallgatása), eszmecsere és vita, digitális jártasság és médiaműveltség, előadókészség, érdekképviselet.

Kritikai gondolkodás, érvekkel alátámasztott elemzés, kreatív gondolkodás, problémamegoldás, döntéshozatal, értelmezés, ítélőkészség.

Önbizalom, önbecsülés, rugalmasság, autonómia, kezdeményezőkészség, empátia.

Ezen életkészségek:

| | holisztikusak, abban az értelemben, hogy az egész személy fejlődésére irányulnak és segítséget nyújtanak a pozitív önmegvalósításhoz mind egyénként, mind társas lényként. |
| --- | --- |

holisztikusak, abban az értelemben, hogy az egész személy fejlődésére irányulnak és segítséget nyújtanak a pozitív önmegvalósításhoz mind egyénként, mind társas lényként.

| | önmagukban értékkel bírnak: olyan pozitív és gazdagító tanulási tapasztalatokat nyújtanak a fiatalok számára, amelyek segítik a fejlődésüket. |
| --- | --- |

önmagukban értékkel bírnak: olyan pozitív és gazdagító tanulási tapasztalatokat nyújtanak a fiatalok számára, amelyek segítik a fejlődésüket.

| | kiegészítő és megerősítő jellegűek: támogatják a fiatalok tanulását és fejlődését az oktatás és képzés, a családi, közösségi, polgári és társas élet összefüggésében, valamint a munkahelyen. |
| --- | --- |

kiegészítő és megerősítő jellegűek: támogatják a fiatalok tanulását és fejlődését az oktatás és képzés, a családi, közösségi, polgári és társas élet összefüggésében, valamint a munkahelyen.

| | transzverzálisak és ágazatokon átívelőek: az elsajátított készségek közvetlen relevanciával bírnak és azonnal hasznosíthatók a kontextustól függetlenül, legyen az akár az oktatás, a munkahely, a közösség, illetve kulturális, szociális vagy politikai tevékenység. |
| --- | --- |

transzverzálisak és ágazatokon átívelőek: az elsajátított készségek közvetlen relevanciával bírnak és azonnal hasznosíthatók a kontextustól függetlenül, legyen az akár az oktatás, a munkahely, a közösség, illetve kulturális, szociális vagy politikai tevékenység.

| | javítják a fiatalok részvételi esélyeit, mivel lehetővé teszik, hogy a fiatalokban rejlő tehetség, képességek és kapacitások, valamint viselkedésformáik és attitűdjeik konstruktív módon jussanak kifejezésre a személyes, a polgári és a kulturális életben, valamint a munka világában. |
| --- | --- |

javítják a fiatalok részvételi esélyeit, mivel lehetővé teszik, hogy a fiatalokban rejlő tehetség, képességek és kapacitások, valamint viselkedésformáik és attitűdjeik konstruktív módon jussanak kifejezésre a személyes, a polgári és a kulturális életben, valamint a munka világában.

---

(1)  Az életkészségek gyűjteménye a nemzetközi szakirodalomban és különösen az I. mellékletben felsorolt tanulmányokban és szakértői csoporti jelentésekben a leggyakrabban említett készségeket és kompetenciákat tartalmazza.

---

| 15.6.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 189/35 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 189/35

---

A Tanács következtetései az ifjúságpolitika terén folytatott európai együttműködés 2018 utáni stratégiai kilátásairól

(2017/C 189/07)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

EMLÉKEZTETVE:

| 1. | ezen kérdésnek az e következtetések mellékletében ismertetett politikai hátterére, |
| --- | --- |

1.

ezen kérdésnek az e következtetések mellékletében ismertetett politikai hátterére,

ELISMERVE, HOGY:

| 2. | a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett, Az EU ifjúsági stratégiája – befektetés és az érvényesülés elősegítése – Megújított nyílt koordinációs módszer a fiatalok előtt álló kihívások és lehetőségek kezelésére című bizottsági közlemény (1) olyan ágazatközi megközelítés kialakítását tűzte ki célul, amellyel biztosítani lehetne az európai fiatalok érvényesülését és az önállóvá válásukhoz szükséges erőforrásokat és lehetőségeket; |
| --- | --- |

2.

a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett, Az EU ifjúsági stratégiája – befektetés és az érvényesülés elősegítése – Megújított nyílt koordinációs módszer a fiatalok előtt álló kihívások és lehetőségek kezelésére című bizottsági közlemény (1) olyan ágazatközi megközelítés kialakítását tűzte ki célul, amellyel biztosítani lehetne az európai fiatalok érvényesülését és az önállóvá válásukhoz szükséges erőforrásokat és lehetőségeket;

| 3. | az ifjúságpolitika terén folytatott európai együttműködés megújított keretéről (2010–2018) szóló tanácsi állásfoglalás (2) az eddigi legátfogóbb és legambiciózusabb uniós ifjúságpolitikai stratégia. A keret által felölelt időszak jórészt egybeesett a gazdasági és pénzügyi válsággal, amely noha kisebb-nagyobb mértékben valamennyi uniós polgár és tagállam számára kedvezőtlen hatásokkal járt, a fiatalokat, és köztük különösen a kevesebb lehetőséggel rendelkező fiatalokat kifejezetten súlyosan és aránytalanul érintette. Mindez magas munkanélküliséghez vezetett, valamint fokozta a társadalmi zavarok, a politikai elidegenedés, sőt olykor az erőszakos radikalizálódás és szélsőségesség kockázatát, próbára téve demokratikus értékeinket és kikezdve a társadalmi kohéziót; |
| --- | --- |

3.

az ifjúságpolitika terén folytatott európai együttműködés megújított keretéről (2010–2018) szóló tanácsi állásfoglalás (2) az eddigi legátfogóbb és legambiciózusabb uniós ifjúságpolitikai stratégia. A keret által felölelt időszak jórészt egybeesett a gazdasági és pénzügyi válsággal, amely noha kisebb-nagyobb mértékben valamennyi uniós polgár és tagállam számára kedvezőtlen hatásokkal járt, a fiatalokat, és köztük különösen a kevesebb lehetőséggel rendelkező fiatalokat kifejezetten súlyosan és aránytalanul érintette. Mindez magas munkanélküliséghez vezetett, valamint fokozta a társadalmi zavarok, a politikai elidegenedés, sőt olykor az erőszakos radikalizálódás és szélsőségesség kockázatát, próbára téve demokratikus értékeinket és kikezdve a társadalmi kohéziót;

| 4. | amint az az Európai Bizottság 2012. és 2015. évi ifjúságpolitikai jelentéséből, valamint az ifjúságpolitika terén folytatott európai együttműködés megújított keretének (2010–2018) végrehajtásáról szóló tanácsi és bizottsági közös jelentésből (3) kiderül, az említett keret nemcsak az ifjúságpolitika terén folytatott együttműködés tekintetében, hanem Unió-szerte a fiatalok élete, kilátásai, jólléte, továbbá társadalmi szerepvállalásuk és befogadásuk szempontjából is fontos és értékes hozzájárulást jelentett; |
| --- | --- |

4.

amint az az Európai Bizottság 2012. és 2015. évi ifjúságpolitikai jelentéséből, valamint az ifjúságpolitika terén folytatott európai együttműködés megújított keretének (2010–2018) végrehajtásáról szóló tanácsi és bizottsági közös jelentésből (3) kiderül, az említett keret nemcsak az ifjúságpolitika terén folytatott együttműködés tekintetében, hanem Unió-szerte a fiatalok élete, kilátásai, jólléte, továbbá társadalmi szerepvállalásuk és befogadásuk szempontjából is fontos és értékes hozzájárulást jelentett;

| 5. | a 2014–2015-ös (4) és a 2016–2018-as (5) időszakra szóló uniós ifjúsági munkaterv megerősítette és kibővítette az ifjúságpolitika terén folytatott európai együttműködés megújított keretének végrehajtására szolgáló eszközöket és folyamatokat, jobban összehangolva azokat az Európa 2020 stratégia célkitűzéseivel, hogy ezáltal megfelelőbb választ adhassunk a felmerülő kihívásokra; |
| --- | --- |

5.

a 2014–2015-ös (4) és a 2016–2018-as (5) időszakra szóló uniós ifjúsági munkaterv megerősítette és kibővítette az ifjúságpolitika terén folytatott európai együttműködés megújított keretének végrehajtására szolgáló eszközöket és folyamatokat, jobban összehangolva azokat az Európa 2020 stratégia célkitűzéseivel, hogy ezáltal megfelelőbb választ adhassunk a felmerülő kihívásokra;

MEGÁLLAPÍTJA, HOGY:

| 6. | az ifjúságpolitika terén folytatott európai együttműködés megújított keretének operatív időkerete 2018 végén jár le, míg az Európa 2020 stratégia – a tízéves időtartamra szóló uniós foglalkoztatási és növekedési stratégia –, valamint az Erasmus+ program operatív időkerete egyaránt 2020 végéig tart; |
| --- | --- |

6.

az ifjúságpolitika terén folytatott európai együttműködés megújított keretének operatív időkerete 2018 végén jár le, míg az Európa 2020 stratégia – a tízéves időtartamra szóló uniós foglalkoztatási és növekedési stratégia –, valamint az Erasmus+ program operatív időkerete egyaránt 2020 végéig tart;

HANGSÚLYOZZA, HOGY:

| 7. | az ifjúságpolitika terén folytatott európai együttműködés a jövőben is azon az elven fog alapulni, mely szerint elő kell mozdítani és védeni kell az EUSZ (6) 2. cikkében meghatározott európai uniós értékeket, továbbá erősíteni kell a fiatalokban az európai identitás érzését és az európai projekt iránti bizalmat, nevezetesen kompetenciáik fejlesztésével, valamint a politikai életben való részvételük, polgári szerepvállalásuk, önkéntes tevékenységeik és a tanulási mobilitás ösztönzésével; |
| --- | --- |

7.

az ifjúságpolitika terén folytatott európai együttműködés a jövőben is azon az elven fog alapulni, mely szerint elő kell mozdítani és védeni kell az EUSZ (6) 2. cikkében meghatározott európai uniós értékeket, továbbá erősíteni kell a fiatalokban az európai identitás érzését és az európai projekt iránti bizalmat, nevezetesen kompetenciáik fejlesztésével, valamint a politikai életben való részvételük, polgári szerepvállalásuk, önkéntes tevékenységeik és a tanulási mobilitás ösztönzésével;

| 8. | az ifjúsági munka, valamint a nem formális és az informális tanulás központi jelentőséggel bír az ifjúságpolitikában, és elősegíti a fiatalok kompetenciáinak fejlesztését; |
| --- | --- |

8.

az ifjúsági munka, valamint a nem formális és az informális tanulás központi jelentőséggel bír az ifjúságpolitikában, és elősegíti a fiatalok kompetenciáinak fejlesztését;

EGYETÉRT ABBAN, HOGY:

| 9. | ki kell dolgozni és támogatni kell az ifjúságpolitika terén folytatott európai együttműködés 2018 utáni időszakra vonatkozó új keretét, amelyben hangsúlyos szerepet kell kapnia az ágazatközi megközelítésnek és az uniós szintű egyértelmű hozzáadott értéknek, és amely uniós ifjúsági munkaterveket is magában foglalhat, ugyanakkor figyelembe kell venni a jelenlegi keret értékelésekor kimutatott eredményeket is; |
| --- | --- |

9.

ki kell dolgozni és támogatni kell az ifjúságpolitika terén folytatott európai együttműködés 2018 utáni időszakra vonatkozó új keretét, amelyben hangsúlyos szerepet kell kapnia az ágazatközi megközelítésnek és az uniós szintű egyértelmű hozzáadott értéknek, és amely uniós ifjúsági munkaterveket is magában foglalhat, ugyanakkor figyelembe kell venni a jelenlegi keret értékelésekor kimutatott eredményeket is;

FELKÉRI A TAGÁLLAMOKAT ÉS A BIZOTTSÁGOT, HOGY SAJÁT HATÁSKÖRÜKÖN BELÜL ÉS A SZUBSZIDIARITÁS ELVÉRE KELLŐ FIGYELEMMEL:

| 10. | gondoskodjanak arról, hogy az ifjúságpolitika terén folytatott európai együttműködés jövőbeli kerete kutatási eredményeken és alapos tájékozódáson, valamint minden érdekelt fél – köztük a fiatalok, az ifjúsági munkával foglalkozók (7), a (hivatásos és önkéntes) ifjúságsegítők és a különböző szintű döntéshozók – részvételével zajló széles körű és inkluzív konzultáción alapuljon annak érdekében, hogy az ifjúságpolitika jövőbeli törekvéseivel és célkitűzéseivel kapcsolatban konszenzus alakuljon ki, és az érintett szereplők elköteleződjenek azok megvalósítása mellett; |
| --- | --- |

10.

gondoskodjanak arról, hogy az ifjúságpolitika terén folytatott európai együttműködés jövőbeli kerete kutatási eredményeken és alapos tájékozódáson, valamint minden érdekelt fél – köztük a fiatalok, az ifjúsági munkával foglalkozók (7), a (hivatásos és önkéntes) ifjúságsegítők és a különböző szintű döntéshozók – részvételével zajló széles körű és inkluzív konzultáción alapuljon annak érdekében, hogy az ifjúságpolitika jövőbeli törekvéseivel és célkitűzéseivel kapcsolatban konszenzus alakuljon ki, és az érintett szereplők elköteleződjenek azok megvalósítása mellett;

| 11. | tartsák szem előtt, hogy az ifjúságpolitika terén folytatott európai együttműködés jövőbeli keretének ágazatközi jellegűnek, rugalmasnak, reagálóképesnek és átláthatónak kell lennie, továbbá vegyék figyelembe, hogy a politikai, társadalmi, kulturális és gazdasági körülmények mind európai, mind nemzetközi szinten rohamosan változnak; |
| --- | --- |

11.

tartsák szem előtt, hogy az ifjúságpolitika terén folytatott európai együttműködés jövőbeli keretének ágazatközi jellegűnek, rugalmasnak, reagálóképesnek és átláthatónak kell lennie, továbbá vegyék figyelembe, hogy a politikai, társadalmi, kulturális és gazdasági körülmények mind európai, mind nemzetközi szinten rohamosan változnak;

| 12. | biztosítsák, hogy az Erasmus+ és az egyéb programok és eszközök hozzájáruljanak e keret alkalmazásához, illetve szükség esetén igazodjanak hozzá; |
| --- | --- |

12.

biztosítsák, hogy az Erasmus+ és az egyéb programok és eszközök hozzájáruljanak e keret alkalmazásához, illetve szükség esetén igazodjanak hozzá;

| 13. | az ifjúságpolitikai kerettel kapcsolatos munka során olyan konkrét szakpolitikai témákra helyezzék a hangsúlyt, amelyek az ifjúságügyi struktúrák hatáskörébe tartoznak, egyúttal az ágazatközi együttműködés és kölcsönös támogatás biztosítása érdekében erősítsék meg a kapcsolódó szakpolitikai területeken folytatott kezdeményezéseket és azok eredményeit; |
| --- | --- |

13.

az ifjúságpolitikai kerettel kapcsolatos munka során olyan konkrét szakpolitikai témákra helyezzék a hangsúlyt, amelyek az ifjúságügyi struktúrák hatáskörébe tartoznak, egyúttal az ágazatközi együttműködés és kölcsönös támogatás biztosítása érdekében erősítsék meg a kapcsolódó szakpolitikai területeken folytatott kezdeményezéseket és azok eredményeit;

| 14. | értékeljék, vizsgálják felül és újítsák meg a strukturált párbeszédet és annak célkitűzéseit, hogy ezáltal innovatív, érdemi és célzott, konstruktív párbeszédet tegyenek lehetővé nemcsak az ifjúsági szervezetekhez tartozó fiatalokkal, hanem az eltérő hátterű, a kevesebb lehetőséggel rendelkező, valamint a nem szervezett fiatalokkal is; |
| --- | --- |

14.

értékeljék, vizsgálják felül és újítsák meg a strukturált párbeszédet és annak célkitűzéseit, hogy ezáltal innovatív, érdemi és célzott, konstruktív párbeszédet tegyenek lehetővé nemcsak az ifjúsági szervezetekhez tartozó fiatalokkal, hanem az eltérő hátterű, a kevesebb lehetőséggel rendelkező, valamint a nem szervezett fiatalokkal is;

| 15. | vizsgálják meg részletesebben, hogy a fiataloknak mely kompetenciákkal (tudás, készségek és hozzáállás) és értékekkel kell rendelkezniük ahhoz, hogy tartósan sikeres magán-, közösségi és szakmai/munkahelyi életet élhessenek, különösen pedig szólítsák meg és vonják be a folyamatba a kevesebb lehetőséggel rendelkező fiatalokat; |
| --- | --- |

15.

vizsgálják meg részletesebben, hogy a fiataloknak mely kompetenciákkal (tudás, készségek és hozzáállás) és értékekkel kell rendelkezniük ahhoz, hogy tartósan sikeres magán-, közösségi és szakmai/munkahelyi életet élhessenek, különösen pedig szólítsák meg és vonják be a folyamatba a kevesebb lehetőséggel rendelkező fiatalokat;

| 16. | vegyék figyelembe, hogy az internet, a közösségi média és a digitalizáció milyen szerepet játszhat a szolidaritás, a politikai életben való részvétel és az aktív polgári szerepvállalás előmozdításában a fiatalok körében, illetve ugyanígy a politikai elidegenedés, a populizmus, a propaganda és az adott esetben akár erőszakos szélsőségességhez vezető radikalizálódás elleni küzdelemben; |
| --- | --- |

16.

vegyék figyelembe, hogy az internet, a közösségi média és a digitalizáció milyen szerepet játszhat a szolidaritás, a politikai életben való részvétel és az aktív polgári szerepvállalás előmozdításában a fiatalok körében, illetve ugyanígy a politikai elidegenedés, a populizmus, a propaganda és az adott esetben akár erőszakos szélsőségességhez vezető radikalizálódás elleni küzdelemben;

| 17. | értékeljék és ahol lehetséges erősítsék meg és fejlesszék tovább az olyan szakpolitikai eszközöket, módszereket és kiegészítő együttműködési formákat, mint például az EU és az Európa Tanács közötti ifjúsági partnerség, hogy 2018 után is fenn lehessen tartani, illetve fokozni lehessen az ifjúságpolitika terén folytatott hatékony európai együttműködést; |
| --- | --- |

17.

értékeljék és ahol lehetséges erősítsék meg és fejlesszék tovább az olyan szakpolitikai eszközöket, módszereket és kiegészítő együttműködési formákat, mint például az EU és az Európa Tanács közötti ifjúsági partnerség, hogy 2018 után is fenn lehessen tartani, illetve fokozni lehessen az ifjúságpolitika terén folytatott hatékony európai együttműködést;

ENNEK MEGFELELŐEN:

| 18. | felkéri a jövőbeli elnökségeket, hogy dolgozzák ki az ifjúságpolitika terén folytatott együttműködés 2018 utánra szóló megújított keretének tervezetét, figyelembe véve ezeket a következtetéseket és a 2018 utáni európai ifjúságügyi stratégiára vonatkozó, kidolgozás alatt álló bizottsági kezdeményezést. Az említett tervezetet elfogadás céljából be kell nyújtani a Tanácsnak. |
| --- | --- |

18.

felkéri a jövőbeli elnökségeket, hogy dolgozzák ki az ifjúságpolitika terén folytatott együttműködés 2018 utánra szóló megújított keretének tervezetét, figyelembe véve ezeket a következtetéseket és a 2018 utáni európai ifjúságügyi stratégiára vonatkozó, kidolgozás alatt álló bizottsági kezdeményezést. Az említett tervezetet elfogadás céljából be kell nyújtani a Tanácsnak.

---

(1)  9008/09.

(2)  HL C 311., 2009.12.19., 1. o.

(3)  HL C 417., 2015.12.15., 17. o.

(4)  HL C 183., 2014.6.14., 5. o.

(5)  HL C 417., 2015.12.15., 1. o.

(6)  HL C 326., 2012.10.26., 17. o.

(7)  Az ifjúsági munkával foglalkozók alatt értendő minden olyan szervezet, ügynökség és egyéb szerv, legyen akár állami támogatású vagy önkéntes jellegű, amely az ifjúsági munkán alapuló programokat, projekteket, kezdeményezéseket és tevékenységeket biztosít fiatalok számára.

---

MELLÉKLET

POLITIKAI HÁTTÉR

| 1. | Az Európai Unióról szóló szerződés (1). |
| --- | --- |

1.

Az Európai Unióról szóló szerződés (1).

| 2. | Az ifjúságpolitika terén folytatott európai együttműködés megújított kerete (2010–2018), amely két átfogó stratégiai célkitűzést és az azok eléréséhez szükséges kettős megközelítést határozott meg. Ez a megközelítés a konkrét ifjúságpolitikai kezdeményezések alkalmazását az ifjúságügyi szempontok szélesebb körű érvényesítésére irányuló kezdeményezésekkel ötvözi, nyolc cselekvési területen. Az együttműködési keret emellett hároméves munkaciklusokat ír elő, amelyekhez kapcsolódóan prioritásokat kell meghatározni, a folyamatot pedig a fiatalokkal való strukturált párbeszéd figyelembevételével kell alakítani. |
| --- | --- |

2.

Az ifjúságpolitika terén folytatott európai együttműködés megújított kerete (2010–2018), amely két átfogó stratégiai célkitűzést és az azok eléréséhez szükséges kettős megközelítést határozott meg. Ez a megközelítés a konkrét ifjúságpolitikai kezdeményezések alkalmazását az ifjúságügyi szempontok szélesebb körű érvényesítésére irányuló kezdeményezésekkel ötvözi, nyolc cselekvési területen. Az együttműködési keret emellett hároméves munkaciklusokat ír elő, amelyekhez kapcsolódóan prioritásokat kell meghatározni, a folyamatot pedig a fiatalokkal való strukturált párbeszéd figyelembevételével kell alakítani.

| 3. | A Tanács és a Bizottság 2015. évi közös jelentése az ifjúságpolitika terén folytatott európai együttműködés megújított keretének végrehajtásáról, amely a 2013 és 2015 közötti időszak tekintetében értékelte a keret működésének hatását. |
| --- | --- |

3.

A Tanács és a Bizottság 2015. évi közös jelentése az ifjúságpolitika terén folytatott európai együttműködés megújított keretének végrehajtásáról, amely a 2013 és 2015 közötti időszak tekintetében értékelte a keret működésének hatását.

| 4. | Európa 2020 stratégia, az Európai Unió tízéves foglalkoztatást és növekedést célzó stratégiája, többek között olyan kiemelt kezdeményezésekkel, mint a „Mozgásban az ifjúság” és az „Új készségek és munkahelyek menetrendje”. |
| --- | --- |

4.

Európa 2020 stratégia, az Európai Unió tízéves foglalkoztatást és növekedést célzó stratégiája, többek között olyan kiemelt kezdeményezésekkel, mint a „Mozgásban az ifjúság” és az „Új készségek és munkahelyek menetrendje”.

| 5. | A 2015. március 17-i párizsi nyilatkozat, amelynek célja a polgári szerepvállalásnak, valamint a szabadság, a tolerancia és a megkülönböztetésmentesség jelentette közös értékeknek az oktatás révén történő előmozdítása. |
| --- | --- |

5.

A 2015. március 17-i párizsi nyilatkozat, amelynek célja a polgári szerepvállalásnak, valamint a szabadság, a tolerancia és a megkülönböztetésmentesség jelentette közös értékeknek az oktatás révén történő előmozdítása.

| 6. | Az európai biztonsági stratégiáról szóló, 2015. április 28-i bizottsági közlemény, amely kimondja, hogy a fiatalok szerepvállalása jelentősen hozzájárulhat az erőszakos radikalizálódás megelőzéséhez azáltal, hogy előmozdítja a közös európai értékeket, a társadalmi összetartozást, a kölcsönös megértést és a toleranciát. |
| --- | --- |

6.

Az európai biztonsági stratégiáról szóló, 2015. április 28-i bizottsági közlemény, amely kimondja, hogy a fiatalok szerepvállalása jelentősen hozzájárulhat az erőszakos radikalizálódás megelőzéséhez azáltal, hogy előmozdítja a közös európai értékeket, a társadalmi összetartozást, a kölcsönös megértést és a toleranciát.

| 7. | A Bizottság 2016. június 10-i közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Új európai készségfejlesztési program – Közös erővel a humántőke, a foglalkoztathatóság és a versenyképesség megerősítéséért. |
| --- | --- |

7.

A Bizottság 2016. június 10-i közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Új európai készségfejlesztési program – Közös erővel a humántőke, a foglalkoztathatóság és a versenyképesség megerősítéséért.

| 8. | A Tanács 2016. december 15-i állásfoglalása az inkluzív és versenyképes Európát célzó új európai készségfejlesztési programról. |
| --- | --- |

8.

A Tanács 2016. december 15-i állásfoglalása az inkluzív és versenyképes Európát célzó új európai készségfejlesztési programról.

| 9. | Az Európai Bizottság 2016. december 7-i, „Befektetés az európai ifjúságba”, „Az oktatás javítása és korszerűsítése”, valamint „Az Európai Szolidaritási Testület létrehozása” című közleményei. |
| --- | --- |

9.

Az Európai Bizottság 2016. december 7-i, „Befektetés az európai ifjúságba”, „Az oktatás javítása és korszerűsítése”, valamint „Az Európai Szolidaritási Testület létrehozása” című közleményei.

| 10. | Fehér könyv Európa jövőjéről – A 27 tagú EU útja 2025-ig: gondolatok és forgatókönyvek |
| --- | --- |

10.

Fehér könyv Európa jövőjéről – A 27 tagú EU útja 2025-ig: gondolatok és forgatókönyvek

---

(1)  HL C 326., 2012.10.26., 13. o.

---

| 15.6.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 189/38 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 189/38

---

A Tanács következtetései a nemzetközi kulturális kapcsolatokra vonatkozó uniós stratégiai megközelítésről

(2017/C 189/08)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA

| 1. | EMLÉKEZTET „A kultúra az Európai Unió külkapcsolataiban, különös tekintettel a fejlesztési együttműködésre” című 2015. november 24-i tanácsi következtetésekre (1), amelyekben a Tanács egyebek mellett felkérte a Bizottságot és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét, hogy tegyenek javaslatot egy fokozottan stratégiai jellegű megközelítésre a kultúrának az EU külkapcsolataiban betöltött szerepét illetően; |
| --- | --- |

1.

EMLÉKEZTET „A kultúra az Európai Unió külkapcsolataiban, különös tekintettel a fejlesztési együttműködésre” című 2015. november 24-i tanácsi következtetésekre (1), amelyekben a Tanács egyebek mellett felkérte a Bizottságot és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét, hogy tegyenek javaslatot egy fokozottan stratégiai jellegű megközelítésre a kultúrának az EU külkapcsolataiban betöltött szerepét illetően;

| 2. | ÜDVÖZLI, hogy a Bizottság és a főképviselő a felkérésre reagálva 2016. június 8-án közös közleményt (2) adott ki „A nemzetközi kulturális kapcsolatokra vonatkozó európai uniós stratégia felé” címmel; |
| --- | --- |

2.

ÜDVÖZLI, hogy a Bizottság és a főképviselő a felkérésre reagálva 2016. június 8-án közös közleményt (2) adott ki „A nemzetközi kulturális kapcsolatokra vonatkozó európai uniós stratégia felé” címmel;

| 3. | EMLÉKEZTET az EU kül- és biztonságpolitikájára vonatkozó globális stratégiáról szóló 2016. október 17-i tanácsi következtetésekre (3), amelyekben a Tanács jóváhagyta a globális stratégia végrehajtásának kiemelt területeit, és hangsúlyozta a kulturális diplomácia szerepét; |
| --- | --- |

3.

EMLÉKEZTET az EU kül- és biztonságpolitikájára vonatkozó globális stratégiáról szóló 2016. október 17-i tanácsi következtetésekre (3), amelyekben a Tanács jóváhagyta a globális stratégia végrehajtásának kiemelt területeit, és hangsúlyozta a kulturális diplomácia szerepét;

| 4. | ÜDVÖZLI, hogy a globális stratégia (4) elismeri, hogy a kultúra fontos szerepet játszik általában az EU kül- és biztonságpolitikájában és különösen az olyan területeken, mint a terrorizmus elleni küzdelem, a társadalmi ellenálló képesség és a konfliktusrendezés; |
| --- | --- |

4.

ÜDVÖZLI, hogy a globális stratégia (4) elismeri, hogy a kultúra fontos szerepet játszik általában az EU kül- és biztonságpolitikájában és különösen az olyan területeken, mint a terrorizmus elleni küzdelem, a társadalmi ellenálló képesség és a konfliktusrendezés;

| 5. | MEGÁLLAPÍTJA tehát, hogy a kultúra is részét képezi az Unió nemzetközi kapcsolataira vonatkozó stratégiai és horizontális megközelítésnek; |
| --- | --- |

5.

MEGÁLLAPÍTJA tehát, hogy a kultúra is részét képezi az Unió nemzetközi kapcsolataira vonatkozó stratégiai és horizontális megközelítésnek;

| 6. | KELLŐ FIGYELEMMEL az Európai Unió és a tagállamok saját hatáskörére, valamint a szubszidiaritás elvére, HANGSÚLYOZZA, hogy a nemzetközi kulturális kapcsolatokra vonatkozó stratégiai megközelítésnek minden releváns szakpolitikai területre ki kell terjednie és figyelembe kell vennie a 2016. június 8-i közös közleményt. Emellett összhangban kell állnia a kulturális kifejezések sokszínűségének védelméről és előmozdításáról szóló 2005. évi UNESCO-egyezménnyel és az ENSZ 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrendjével. Konkrétabban, egy ilyen megközelítésnek:






  a) | alulról építkező perspektívával kell rendelkeznie, tiszteletben tartva a kulturális ágazat függetlenségét, erősítve a művészi kifejezés szabadságát és a művészek integritását, ösztönözve a művészek, a kulturális szereplők és a civil társadalom közötti közvetlen kapcsolatokat, és elegendő rugalmasságot kell biztosítva a gyorsan változó globális környezethez való alkalmazkodáshoz; |
| --- | --- | --- |

6.

KELLŐ FIGYELEMMEL az Európai Unió és a tagállamok saját hatáskörére, valamint a szubszidiaritás elvére, HANGSÚLYOZZA, hogy a nemzetközi kulturális kapcsolatokra vonatkozó stratégiai megközelítésnek minden releváns szakpolitikai területre ki kell terjednie és figyelembe kell vennie a 2016. június 8-i közös közleményt. Emellett összhangban kell állnia a kulturális kifejezések sokszínűségének védelméről és előmozdításáról szóló 2005. évi UNESCO-egyezménnyel és az ENSZ 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrendjével. Konkrétabban, egy ilyen megközelítésnek:

a)

alulról építkező perspektívával kell rendelkeznie, tiszteletben tartva a kulturális ágazat függetlenségét, erősítve a művészi kifejezés szabadságát és a művészek integritását, ösztönözve a művészek, a kulturális szereplők és a civil társadalom közötti közvetlen kapcsolatokat, és elegendő rugalmasságot kell biztosítva a gyorsan változó globális környezethez való alkalmazkodáshoz;

| b) | abból kell kiindulnia, hogy a nemzetközi kulturális kapcsolatok csak az EU-n belüli kulturális sokféleség megerősítésén keresztül valósulhatnak meg, lehetővé téve, hogy a polgárok növeljék kulturális fogékonyságukat és ismereteiket, fokozzák kreativitásukat és ösztönözzék az egymástól való tanulást és a párbeszédet, amit folyamatosan fenn kell tartani annak érdekében, hogy elmélyüljenek az interkulturális kompetenciák (5) és fokozódjon az interkulturális párbeszéd; |
| --- | --- |

b)

abból kell kiindulnia, hogy a nemzetközi kulturális kapcsolatok csak az EU-n belüli kulturális sokféleség megerősítésén keresztül valósulhatnak meg, lehetővé téve, hogy a polgárok növeljék kulturális fogékonyságukat és ismereteiket, fokozzák kreativitásukat és ösztönözzék az egymástól való tanulást és a párbeszédet, amit folyamatosan fenn kell tartani annak érdekében, hogy elmélyüljenek az interkulturális kompetenciák (5) és fokozódjon az interkulturális párbeszéd;

| c) | ösztönöznie kell a törekvések összhangját és koherenciáját, továbbá biztosítania kell, hogy a keretében megvalósuló intézkedések és a tagállami intézkedések teljeskörűen kiegészítsék egymást. A nemzetközi szintű – például az Európa Tanács és az UNESCO keretében megvalósuló – tevékenységek vonatkozásában is biztosítani kell az egymást kiegészítő jelleget, ugyanakkor kerülni kell az erőfeszítések párhuzamosságát; |
| --- | --- |

c)

ösztönöznie kell a törekvések összhangját és koherenciáját, továbbá biztosítania kell, hogy a keretében megvalósuló intézkedések és a tagállami intézkedések teljeskörűen kiegészítsék egymást. A nemzetközi szintű – például az Európa Tanács és az UNESCO keretében megvalósuló – tevékenységek vonatkozásában is biztosítani kell az egymást kiegészítő jelleget, ugyanakkor kerülni kell az erőfeszítések párhuzamosságát;

| 7. | abból kiindulva, hogy a kultúra az EU nemzetközi kapcsolatainak alapvetően fontos részét képezi, azt AJÁNLJA, hogy hozzanak létre egy olyan, az „elnökség barátai” csoportot, amely horizontális platformként működne a nemzetközi kulturális kapcsolatokra vonatkozó olyan integrált, átfogó és fokozatos uniós stratégiai megközelítés kialakításában, amely kiaknázza az összes releváns szakpolitikai terület között fennálló szinergiákat, és közben maradéktalanul tiszteletben tartja a szubszidiaritás elvét. A csoport így meghatározná a megközelítés közös stratégiai elveit, céljait és prioritásait, amelyeket egy ütemtervbe is beépítene, emellett meghatározná, mely területeken lehetne az uniós szintű közös fellépés releváns; |
| --- | --- |

7.

abból kiindulva, hogy a kultúra az EU nemzetközi kapcsolatainak alapvetően fontos részét képezi, azt AJÁNLJA, hogy hozzanak létre egy olyan, az „elnökség barátai” csoportot, amely horizontális platformként működne a nemzetközi kulturális kapcsolatokra vonatkozó olyan integrált, átfogó és fokozatos uniós stratégiai megközelítés kialakításában, amely kiaknázza az összes releváns szakpolitikai terület között fennálló szinergiákat, és közben maradéktalanul tiszteletben tartja a szubszidiaritás elvét. A csoport így meghatározná a megközelítés közös stratégiai elveit, céljait és prioritásait, amelyeket egy ütemtervbe is beépítene, emellett meghatározná, mely területeken lehetne az uniós szintű közös fellépés releváns;

FELKÉRI A TAGÁLLAMOKAT, hogy:

| 8. | fokozzák az érintett minisztériumok, különösen a kulturális és a külügyminisztériumok, a helyi és regionális hatóságok, illetve az érdekeltek közötti együttműködést; |
| --- | --- |

8.

fokozzák az érintett minisztériumok, különösen a kulturális és a külügyminisztériumok, a helyi és regionális hatóságok, illetve az érdekeltek közötti együttműködést;

FELKÉRI A BIZOTTSÁGOT ÉS AZ EURÓPAI KÜLÜGYI SZOLGÁLATOT (EKSZ), hogy:

| 9. | technikai szaktudásukkal támogassák az „elnökség barátai” csoportot, például a kulturális diplomáciai platformon (6) keresztül; |
| --- | --- |

9.

technikai szaktudásukkal támogassák az „elnökség barátai” csoportot, például a kulturális diplomáciai platformon (6) keresztül;

| 10. | az uniós szakpolitikák és programok keretében részesítsék előnyben a nemzetközi kulturális kapcsolatok területét érintő kezdeményezéseket és vegyék fontolóra annak lehetőségét, hogy egyetlen portálon keresztül tegyék lehetővé azok láthatóságát; |
| --- | --- |

10.

az uniós szakpolitikák és programok keretében részesítsék előnyben a nemzetközi kulturális kapcsolatok területét érintő kezdeményezéseket és vegyék fontolóra annak lehetőségét, hogy egyetlen portálon keresztül tegyék lehetővé azok láthatóságát;

FELKÉRI A TAGÁLLAMOKAT, A BIZOTTSÁGOT ÉS AZ EKSZ-T, hogy:

| 11. | gyűjtsék össze és osszák meg egymással a harmadik országokban indított kulturális kezdeményezésekkel kapcsolatos legjobb gyakorlatokat, többek között a kulturális diplomáciai platformon keresztül; |
| --- | --- |

11.

gyűjtsék össze és osszák meg egymással a harmadik országokban indított kulturális kezdeményezésekkel kapcsolatos legjobb gyakorlatokat, többek között a kulturális diplomáciai platformon keresztül;

| 12. | mérlegeljék kísérleti projektek folytatását harmadik országokban, hogy kipróbálják az együttműködés különböző formáit, ideértve a közös fellépéseket és a kreatív ágazatközi partnerségeket, bevonva a helyi kulturális szereplőket, a helyi és regionális hatóságokat, a releváns nem kormányzati szervezeteket, a nemzeti kulturális intézményeket, az EUNIC-klasztereket (7) és az EU képviseleteit. |
| --- | --- |

12.

mérlegeljék kísérleti projektek folytatását harmadik országokban, hogy kipróbálják az együttműködés különböző formáit, ideértve a közös fellépéseket és a kreatív ágazatközi partnerségeket, bevonva a helyi kulturális szereplőket, a helyi és regionális hatóságokat, a releváns nem kormányzati szervezeteket, a nemzeti kulturális intézményeket, az EUNIC-klasztereket (7) és az EU képviseleteit.

---

(1)  A Tanács következtetései a kultúráról az Európai Unió külkapcsolataiban, különös tekintettel a fejlesztési együttműködésre (HL C 417., 2015.12.15., 41. o.).

(2)  10082/16.

(3)  13202/16.

(4)  10715/16.

(5)  A Tanács 2008. május 22-i következtetései az interkulturális kompetenciákról (HL C 141., 2008.6.7., 14. o.).

(6)  A kulturális diplomáciai platformot az Európai Bizottság Külpolitikai Eszközökért Felelős Szolgálata indította 2016. márciusban azzal a céllal, hogy a platform támogatást nyújtson az uniós intézményeknek a nemzetközi kulturális kapcsolatokra vonatkozó európai uniós stratégia végrehajtásában. A platform feladata, hogy olyan tevékenységeket hajtson végre, amelyek fokozzák az EU kulturális szerepvállalását harmadik országokkal és azok polgáraival, ideértve elsősorban azt, hogy támogatást és tanácsadást nyújt az uniós intézményeknek – az EU delegációit is ideértve –, továbbá hogy létrehoz egy globális kulturális vezetői képzési programot.

(Forrás: http://www.cultureinexternalrelations.eu/)

(7)  Az EUNIC (European Union National Institutes for Kultúra – az Európai Unió nemzeti kulturális intézetei) olyan ernyőhálózat, amely nemzeti kulturális intézeteket és nagykövetségeket tömörít.

---

| 15.6.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 189/40 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 189/40

---

A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott következtetések a sportról mint az önkéntesség révén megvalósuló társadalmi befogadás színteréről

(2017/C 189/09)

AZ EU TANÁCSA ÉS A TAGÁLLAMOK KORMÁNYAINAK A TANÁCS KERETÉBEN ÜLÉSEZŐ KÉPVISELŐI,

EMLÉKEZTETVE ARRA, HOGY:

| 1. | Európában a sport a legelterjedtebb önkéntes társas tevékenység. Sokak érdeklődésére tart számot, és fontos szereppel bír a különböző háttérrel rendelkező emberek közötti kapcsolatteremtésben. |
| --- | --- |

1.

Európában a sport a legelterjedtebb önkéntes társas tevékenység. Sokak érdeklődésére tart számot, és fontos szereppel bír a különböző háttérrel rendelkező emberek közötti kapcsolatteremtésben.

| 2. | A társadalmi kohézió és befogadókészség megőrzése kihívást jelent az európai társadalmak számára. A sport területén végzett önkéntes tevékenység mint a társadalmi részvétel egy formája, előmozdíthatja a társadalmi integrációt, hozzájárul az aktív polgári szerepvállaláshoz, és eszközként szolgálhat a társadalmi kirekesztés problémájának kezelésére (1). |
| --- | --- |

2.

A társadalmi kohézió és befogadókészség megőrzése kihívást jelent az európai társadalmak számára. A sport területén végzett önkéntes tevékenység mint a társadalmi részvétel egy formája, előmozdíthatja a társadalmi integrációt, hozzájárul az aktív polgári szerepvállaláshoz, és eszközként szolgálhat a társadalmi kirekesztés problémájának kezelésére (1).

| 3. | A sport világában vállalt önkéntesség révén erősödhet a társadalom kiszolgáltatott tagjaiban a társadalomhoz tartozás érzése, ez pedig hozzájárulhat az aktív polgári szerepvállalás erősödéséhez. A Tanács e következtetéseiben elismeri az európai társadalom sokféleségét, és megkísérel megoldásokat találni a marginalizálódás kockázatának kitett csoportok, nevezetesen a migránsok és a menekültek (2), az időskorúak, a fogyatékossággal élők és a kiszolgáltatott fiatalok (3) számára. |
| --- | --- |

3.

A sport világában vállalt önkéntesség révén erősödhet a társadalom kiszolgáltatott tagjaiban a társadalomhoz tartozás érzése, ez pedig hozzájárulhat az aktív polgári szerepvállalás erősödéséhez. A Tanács e következtetéseiben elismeri az európai társadalom sokféleségét, és megkísérel megoldásokat találni a marginalizálódás kockázatának kitett csoportok, nevezetesen a migránsok és a menekültek (2), az időskorúak, a fogyatékossággal élők és a kiszolgáltatott fiatalok (3) számára.

MEGÁLLAPÍTVA, HOGY:

| 4. | Az EU számos tagállama – annak ellenére, hogy a gazdasági és pénzügyi válságból való kilábalás lassú folyamat – nem hagyott fel a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemmel (4). A társadalmi befogadás megvalósulásához arra van szükség, hogy a társadalmon belül minden csoport egyenlő bánásmódban részesüljön, és különleges hangsúlyt kapjon a társadalmi részvétel. |
| --- | --- |

4.

Az EU számos tagállama – annak ellenére, hogy a gazdasági és pénzügyi válságból való kilábalás lassú folyamat – nem hagyott fel a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemmel (4). A társadalmi befogadás megvalósulásához arra van szükség, hogy a társadalmon belül minden csoport egyenlő bánásmódban részesüljön, és különleges hangsúlyt kapjon a társadalmi részvétel.

| 5. | A harmadik országbeli konfliktusok, válságok és egyéb instabil helyzetek következtében 2010 óta minden eddiginél több migráns és menekült (5) érkezett Európába, menekült- és migrációs válságot okozva Európában: az uniós tagállamok küszködtek a beáramló tömeg kezelésével. |
| --- | --- |

5.

A harmadik országbeli konfliktusok, válságok és egyéb instabil helyzetek következtében 2010 óta minden eddiginél több migráns és menekült (5) érkezett Európába, menekült- és migrációs válságot okozva Európában: az uniós tagállamok küszködtek a beáramló tömeg kezelésével.

| 6. | A Tanács, a Bizottság és az Európai Parlament az EU 2017. évi jogalkotási prioritásairól szóló együttes nyilatkozatában az EU előtt álló legsürgetőbb kihívások kezelését tűzi ki célul. Az együttes nyilatkozat hat olyan konkrét területet jelöl meg, amelyet kiemelten kell kezelni. Ezek közé tartozik az EU szociális dimenziójának erősítése, valamint az EU migrációs politikájának megreformálása és továbbfejlesztése is. (6) |
| --- | --- |

6.

A Tanács, a Bizottság és az Európai Parlament az EU 2017. évi jogalkotási prioritásairól szóló együttes nyilatkozatában az EU előtt álló legsürgetőbb kihívások kezelését tűzi ki célul. Az együttes nyilatkozat hat olyan konkrét területet jelöl meg, amelyet kiemelten kell kezelni. Ezek közé tartozik az EU szociális dimenziójának erősítése, valamint az EU migrációs politikájának megreformálása és továbbfejlesztése is. (6)

| 7. | A sport területén végzett önkéntes tevékenységben az emberek nemzetközi, nemzeti, regionális és helyi szinten is bevonhatók és aktív polgári szerepvállalásra bátoríthatók, az önkéntességet szociálpolitikai eszközként használva pedig komoly eredmények érhetők el számos más területen is. A sport területén végzett önkéntes tevékenység eszközként használható az egyre növekvő létszámú migráns lakosság integrálásához, a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemhez, a generációk közötti szolidaritás fokozásához, valamint hozzájárulhat a nemek közötti egyenlőség előmozdításához. Emellett szerves részét képezi a társadalmi kohézió megteremtésének és a befogadó közösségek kialakításának. E tekintetben rendkívül fontos szerepet töltenek be a helyi hatóságok, együttműködésben a sportklubokkal, -egyesületekkel és más, a sportot munkamódszerként felhasználó szervezetekkel. |
| --- | --- |

7.

A sport területén végzett önkéntes tevékenységben az emberek nemzetközi, nemzeti, regionális és helyi szinten is bevonhatók és aktív polgári szerepvállalásra bátoríthatók, az önkéntességet szociálpolitikai eszközként használva pedig komoly eredmények érhetők el számos más területen is. A sport területén végzett önkéntes tevékenység eszközként használható az egyre növekvő létszámú migráns lakosság integrálásához, a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemhez, a generációk közötti szolidaritás fokozásához, valamint hozzájárulhat a nemek közötti egyenlőség előmozdításához. Emellett szerves részét képezi a társadalmi kohézió megteremtésének és a befogadó közösségek kialakításának. E tekintetben rendkívül fontos szerepet töltenek be a helyi hatóságok, együttműködésben a sportklubokkal, -egyesületekkel és más, a sportot munkamódszerként felhasználó szervezetekkel.

| 8. | Az európai társadalom, gazdaság, kultúra és mindennapi élet fontos és egyre növekvő szeletét képviselik az időskorúak. E csoporton belül vannak olyanok, akiknek az esetében az alacsony jövedelem, a rossz egészségi állapot, a magas életkor és/vagy a nemi alapú megkülönböztetés, a csökkent fizikai vagy szellemi képességek, a munkanélküliség, az elszigeteltség, a bántalmazás és a szolgáltatásokhoz való korlátozott hozzáférés mind-mind növelheti a szegénység és a társadalmi kirekesztődés (7) kockázatát. A sport területén végzett önkéntes tevékenység segíthet kiragadni az érintetteket elszigeteltségükből, és adott esetben tapasztalataik megosztására ösztönözheti őket, elősegítve ezzel a generációk közötti párbeszédet. |
| --- | --- |

8.

Az európai társadalom, gazdaság, kultúra és mindennapi élet fontos és egyre növekvő szeletét képviselik az időskorúak. E csoporton belül vannak olyanok, akiknek az esetében az alacsony jövedelem, a rossz egészségi állapot, a magas életkor és/vagy a nemi alapú megkülönböztetés, a csökkent fizikai vagy szellemi képességek, a munkanélküliség, az elszigeteltség, a bántalmazás és a szolgáltatásokhoz való korlátozott hozzáférés mind-mind növelheti a szegénység és a társadalmi kirekesztődés (7) kockázatát. A sport területén végzett önkéntes tevékenység segíthet kiragadni az érintetteket elszigeteltségükből, és adott esetben tapasztalataik megosztására ösztönözheti őket, elősegítve ezzel a generációk közötti párbeszédet.

| 9. | A sport területén vállalt önkéntesség azon kívül, hogy alkalmat kínál egy sor különböző készség és kompetencia fejlesztésére, olyan nem formális és informális tanulási környezetet is jelent a fiatalok számára, amelyben a sport révén kialakuló értékekre épülő pozitív szociális attitűdöket is elsajátíthatnak. (8) A sport területén végzett önkéntes tevékenység biztonsági hálóként is szolgálhat az oktatásból vagy a foglalkoztatásból kimaradó és a társadalom peremére sodródó fiatalok számára (9). |
| --- | --- |

9.

A sport területén vállalt önkéntesség azon kívül, hogy alkalmat kínál egy sor különböző készség és kompetencia fejlesztésére, olyan nem formális és informális tanulási környezetet is jelent a fiatalok számára, amelyben a sport révén kialakuló értékekre épülő pozitív szociális attitűdöket is elsajátíthatnak. (8) A sport területén végzett önkéntes tevékenység biztonsági hálóként is szolgálhat az oktatásból vagy a foglalkoztatásból kimaradó és a társadalom peremére sodródó fiatalok számára (9).

| 10. | Egyenlő esélyek biztosításával a fogyatékossággal élők számára is megnyitható a sport területén végzett önkéntes tevékenységekben való egyenrangú részvétel lehetősége. (10) Minden fogyatékossággal élő személynek biztosítani kell azt a jogot, hogy korlátozás nélkül részt vehessen a sporttevékenységekben, és akár önkéntes munkát is végezhessen. (11) |
| --- | --- |

10.

Egyenlő esélyek biztosításával a fogyatékossággal élők számára is megnyitható a sport területén végzett önkéntes tevékenységekben való egyenrangú részvétel lehetősége. (10) Minden fogyatékossággal élő személynek biztosítani kell azt a jogot, hogy korlátozás nélkül részt vehessen a sporttevékenységekben, és akár önkéntes munkát is végezhessen. (11)

TUDATÁBAN ANNAK, HOGY:

| 11. | Az Eurobarométer 2014. évi felmérése szerint az uniós polgárok 7 %-a nyilatkozott úgy, hogy részt vesz valamilyen sporttevékenységet támogató önkéntes munkában (12). A felmérés szerint a válaszadók egyharmada tölt havonta több mint 6 órát önkéntes munkával, 8 százalékuk pedig 21 órát vagy még többet. |
| --- | --- |

11.

Az Eurobarométer 2014. évi felmérése szerint az uniós polgárok 7 %-a nyilatkozott úgy, hogy részt vesz valamilyen sporttevékenységet támogató önkéntes munkában (12). A felmérés szerint a válaszadók egyharmada tölt havonta több mint 6 órát önkéntes munkával, 8 százalékuk pedig 21 órát vagy még többet.

| 12. | Az önkéntesség kulcsfontosságú az emberek közösségi életbe való bevonása szempontjából, mivel erősíti aktív polgári szerepüket, javítja foglalkoztathatóságukat, valamint erősíti a társadalmi értékeket és a kultúraközi párbeszédet. A sport területén vállalt önkéntes tevékenységeknek különböző formái lehetnek, és végezhetők alkalmi jelleggel (ilyen lehet egy-egy helyi, regionális, nemzeti vagy nemzetközi sportesemény előkészítése) vagy rendszeresebben, akár napi gyakorisággal is (például: különféle sportszervezetek vagy sportegyesületek keretében vállalt tevékenységek) (13). |
| --- | --- |

12.

Az önkéntesség kulcsfontosságú az emberek közösségi életbe való bevonása szempontjából, mivel erősíti aktív polgári szerepüket, javítja foglalkoztathatóságukat, valamint erősíti a társadalmi értékeket és a kultúraközi párbeszédet. A sport területén vállalt önkéntes tevékenységeknek különböző formái lehetnek, és végezhetők alkalmi jelleggel (ilyen lehet egy-egy helyi, regionális, nemzeti vagy nemzetközi sportesemény előkészítése) vagy rendszeresebben, akár napi gyakorisággal is (például: különféle sportszervezetek vagy sportegyesületek keretében vállalt tevékenységek) (13).

| 13. | A társadalmi befogadás és a sport világában vállalt önkéntesség területére vonatkozó szakpolitikákhoz továbbra sem áll rendelkezésre elegendő tényadat. Mindeddig nem készült olyan szisztematikus, nemzetközi összehasonlításon alapuló tanulmány, amely az olyan sportegyesületek, -szövetségek, -klubok és egyéb szervezetek politikai feltételrendszerére, gazdasági és társadalmi hatásaira és strukturális jellegzetességeire összpontosít, amelyek elősegítik a társadalmi befogadást és a sport területén vállalt önkéntességet. (14)
   (15) |
| --- | --- |

13.

A társadalmi befogadás és a sport világában vállalt önkéntesség területére vonatkozó szakpolitikákhoz továbbra sem áll rendelkezésre elegendő tényadat. Mindeddig nem készült olyan szisztematikus, nemzetközi összehasonlításon alapuló tanulmány, amely az olyan sportegyesületek, -szövetségek, -klubok és egyéb szervezetek politikai feltételrendszerére, gazdasági és társadalmi hatásaira és strukturális jellegzetességeire összpontosít, amelyek elősegítik a társadalmi befogadást és a sport területén vállalt önkéntességet. (14)
   (15)

| 14. | Az Európai Szolidaritási Testület egyik célja az, hogy – önkéntes tevékenységek, foglalkoztatás, szakmai gyakorlat, illetve tanulószerződéses gyakorlati képzés keretében – több fiatal számára tegye lehetővé a szolidaritási tevékenységek széles körében való részvételt, és így elősegítse az Európa-szerte tapasztalható kihívások kezelését. Mindez segítséget jelenthet fiatalok számára azoknak a kompetenciáknak az elsajátításában, amelyekre mind a munkaerőpiacon, mind az aktív polgári szerepvállaláshoz szükségük lesz majd. Ezzel pedig elő lehetne segíteni a társadalmi befogadást és az európai értékek előmozdítását (16). |
| --- | --- |

14.

Az Európai Szolidaritási Testület egyik célja az, hogy – önkéntes tevékenységek, foglalkoztatás, szakmai gyakorlat, illetve tanulószerződéses gyakorlati képzés keretében – több fiatal számára tegye lehetővé a szolidaritási tevékenységek széles körében való részvételt, és így elősegítse az Európa-szerte tapasztalható kihívások kezelését. Mindez segítséget jelenthet fiatalok számára azoknak a kompetenciáknak az elsajátításában, amelyekre mind a munkaerőpiacon, mind az aktív polgári szerepvállaláshoz szükségük lesz majd. Ezzel pedig elő lehetne segíteni a társadalmi befogadást és az európai értékek előmozdítását (16).

FELKÉRIK A TAGÁLLAMOKAT, HOGY:

| 15. | Vizsgálják meg, hogyan válhat a sport területén vállalt önkéntesség a társadalmi befogadás színterévé, és támogassák e szerepét. Ennek egyik lehetséges módja annak támogatása és bátorítása, hogy a helyi és a regionális hatóságok a sportklubokkal és -szervezetekkel – köztük a nem kormányzati szervezetekkel – együttműködésben munkamódszerként támaszkodjanak a sportra abból a célból, hogy hozzáférést biztosítsanak a társadalmi kirekesztettségben élők számára is. Ezáltal elő lehetne mozdítani az olyan innovatív megoldásokat, illetve ki lehetne dolgozni olyan innovatív módszereket, amelyekkel elősegíthető a kisebbségek és a kiszolgáltatott csoportok – köztük az elszigetelten élő időskorúak, a kiszolgáltatott fiatalok, a fogyatékossággal élők, a migránsok és a menekültek – társadalmi befogadása; ehhez eszközként szolgálhat a sport területén való önkéntesség bátorítása, aminek révén az említett kisebbséghez tartozó személyek új készségekre tehetnek szert, illetve a sport az életmódjuk részévé válhat. |
| --- | --- |

15.

Vizsgálják meg, hogyan válhat a sport területén vállalt önkéntesség a társadalmi befogadás színterévé, és támogassák e szerepét. Ennek egyik lehetséges módja annak támogatása és bátorítása, hogy a helyi és a regionális hatóságok a sportklubokkal és -szervezetekkel – köztük a nem kormányzati szervezetekkel – együttműködésben munkamódszerként támaszkodjanak a sportra abból a célból, hogy hozzáférést biztosítsanak a társadalmi kirekesztettségben élők számára is. Ezáltal elő lehetne mozdítani az olyan innovatív megoldásokat, illetve ki lehetne dolgozni olyan innovatív módszereket, amelyekkel elősegíthető a kisebbségek és a kiszolgáltatott csoportok – köztük az elszigetelten élő időskorúak, a kiszolgáltatott fiatalok, a fogyatékossággal élők, a migránsok és a menekültek – társadalmi befogadása; ehhez eszközként szolgálhat a sport területén való önkéntesség bátorítása, aminek révén az említett kisebbséghez tartozó személyek új készségekre tehetnek szert, illetve a sport az életmódjuk részévé válhat.

| 16. | Segítsék elő a sport területén való önkéntességet a társadalom minden szegmensében, így a migránsok, az időskorúak, a fogyatékossággal élők és a kiszolgáltatott fiatalok körében is. |
| --- | --- |

16.

Segítsék elő a sport területén való önkéntességet a társadalom minden szegmensében, így a migránsok, az időskorúak, a fogyatékossággal élők és a kiszolgáltatott fiatalok körében is.

| 17. | Fejlesszék és támogassák a sportban vállalt önkéntességet mint értékes nevelési koncepciót, amely, mint ilyen, érvényesítendő az informális és a nem formális tanulás minden szintjén, és e célból vonják be az ifjúsági és a sportszervezeteket, valamint a civil társadalomhoz tartozó más érdekelteket is, és erősítsék köztük az együttműködést. Ez jelentheti olyan oktatási programok kidolgozását is a sportszervezetekkel együttműködésben, amelyek hangsúlyt helyeznek a sport fizikai és szellemi jólét szempontjából gyakorolt kedvező hatásaira és az önkéntesek szerepének fontosságára a sportban. |
| --- | --- |

17.

Fejlesszék és támogassák a sportban vállalt önkéntességet mint értékes nevelési koncepciót, amely, mint ilyen, érvényesítendő az informális és a nem formális tanulás minden szintjén, és e célból vonják be az ifjúsági és a sportszervezeteket, valamint a civil társadalomhoz tartozó más érdekelteket is, és erősítsék köztük az együttműködést. Ez jelentheti olyan oktatási programok kidolgozását is a sportszervezetekkel együttműködésben, amelyek hangsúlyt helyeznek a sport fizikai és szellemi jólét szempontjából gyakorolt kedvező hatásaira és az önkéntesek szerepének fontosságára a sportban.

| 18. | A sportmozgalommal közösen szervezett jelentősebb sportesemények szervezésével támogassák az önkéntességet. A jelentősebb sportesemények nagyszerű lehetőséget kínálnak az önkéntesek kiképzéséhez és a szükséges kompetenciák megszerzéséhez szükséges feltételek kialakítására. |
| --- | --- |

18.

A sportmozgalommal közösen szervezett jelentősebb sportesemények szervezésével támogassák az önkéntességet. A jelentősebb sportesemények nagyszerű lehetőséget kínálnak az önkéntesek kiképzéséhez és a szükséges kompetenciák megszerzéséhez szükséges feltételek kialakítására.

FELKÉRIK AZ EURÓPAI BIZOTTSÁGOT, HOGY:

| 19. | Támogassaa sport területén való önkéntességgel kapcsolatos bevált gyakorlatoknak és ismereteknek az összes uniós tagállam közötti megosztását, figyelemmel a sport világában vállalt önkéntességnek a társadalmi befogadáshoz való hozzájárulására és ez irányú hatására. |
| --- | --- |

19.

Támogassaa sport területén való önkéntességgel kapcsolatos bevált gyakorlatoknak és ismereteknek az összes uniós tagállam közötti megosztását, figyelemmel a sport világában vállalt önkéntességnek a társadalmi befogadáshoz való hozzájárulására és ez irányú hatására.

| 20. | Vizsgálja meg az olyan transznacionális kezdeményezések támogatásának lehetőségét (pl. a bevált gyakorlatok megosztása, tanulmányok, hálózatok, projektek), amelyek fókuszpontjában a társadalmi befogadással kapcsolatos, uniós finanszírozási programok – különösen az Erasmus+ és az Európai Szociális Alap – keretében zajló nemzeti és nemzetközi stratégiai intézkedések végrehajtása áll, és amelyekben hangsúlyt kap a sport világában vállalt önkéntesség. |
| --- | --- |

20.

Vizsgálja meg az olyan transznacionális kezdeményezések támogatásának lehetőségét (pl. a bevált gyakorlatok megosztása, tanulmányok, hálózatok, projektek), amelyek fókuszpontjában a társadalmi befogadással kapcsolatos, uniós finanszírozási programok – különösen az Erasmus+ és az Európai Szociális Alap – keretében zajló nemzeti és nemzetközi stratégiai intézkedések végrehajtása áll, és amelyekben hangsúlyt kap a sport világában vállalt önkéntesség.

FELKÉRIK AZ EURÓPAI BIZOTTSÁGOT ÉS A TAGÁLLAMOKAT, HOGY HATÁSKÖRÜKÖN BELÜL:

| 21. | Vegyék figyelembe, hogy az Európai Sporthét olyan kezdeményezés, amely előmozdítja a sport világában vállalt önkéntességet, és a társadalom minden szférájában aktív részvételre készteti az embereket. Az elmaradott területeken szervezett tevékenységek és az önkéntesek e területekről való bevonása a sportba olyan eszközzé válhat, amellyel a társadalom minden szegmense elérhető. |
| --- | --- |

21.

Vegyék figyelembe, hogy az Európai Sporthét olyan kezdeményezés, amely előmozdítja a sport világában vállalt önkéntességet, és a társadalom minden szférájában aktív részvételre készteti az embereket. Az elmaradott területeken szervezett tevékenységek és az önkéntesek e területekről való bevonása a sportba olyan eszközzé válhat, amellyel a társadalom minden szegmense elérhető.

| 22. | Mozdítsák elő a sportban vállalt önkéntes tevékenység során – nem formális és informális tanulással – szerzett ismeretek elismerését és érvényesítését, különösen az erre szolgáló uniós eszközök és iránymutatások (17) felhasználásával, hiszen ezek célja az érvényesítés megkönnyítése, valamint az összehasonlíthatóság és az átláthatóság javítása, illetve a tanulás során elért eredmények hatékonyabb elismerése. A cél annak vizsgálata, hogy miként lehetne megerősíteni az önkéntesek státusát úgy, hogy biztosítva legyen az általuk megszerzett kompetenciák elismerése. |
| --- | --- |

22.

Mozdítsák elő a sportban vállalt önkéntes tevékenység során – nem formális és informális tanulással – szerzett ismeretek elismerését és érvényesítését, különösen az erre szolgáló uniós eszközök és iránymutatások (17) felhasználásával, hiszen ezek célja az érvényesítés megkönnyítése, valamint az összehasonlíthatóság és az átláthatóság javítása, illetve a tanulás során elért eredmények hatékonyabb elismerése. A cél annak vizsgálata, hogy miként lehetne megerősíteni az önkéntesek státusát úgy, hogy biztosítva legyen az általuk megszerzett kompetenciák elismerése.

| 23. | Mozdítsák elő a strukturális és beruházási alapok, valamint a Kohéziós Alap felhasználását a sportklubok olyan infrastrukturális és egyéb programjainak a finanszírozására, amelyek javítják a helyi szociális körülményeket, különösen az olyan területeken, ahol nagy arányban élnek a marginalizálódás kockázatának kitett csoportok. |
| --- | --- |

23.

Mozdítsák elő a strukturális és beruházási alapok, valamint a Kohéziós Alap felhasználását a sportklubok olyan infrastrukturális és egyéb programjainak a finanszírozására, amelyek javítják a helyi szociális körülményeket, különösen az olyan területeken, ahol nagy arányban élnek a marginalizálódás kockázatának kitett csoportok.

| 24. | Népszerűsítsék az Európai Szolidaritási Testület által képviselt koncepciót a sportszervezetek körében, és bátorítsák őket a kezdeményezésben való részvételre, hogy a sport világában aktív szerepet vállaló fiatalok számára elérhetőbb legyen a program. |
| --- | --- |

24.

Népszerűsítsék az Európai Szolidaritási Testület által képviselt koncepciót a sportszervezetek körében, és bátorítsák őket a kezdeményezésben való részvételre, hogy a sport világában aktív szerepet vállaló fiatalok számára elérhetőbb legyen a program.

FELKÉRIK A SPORTMOZGALMAT AZ ALÁBBIAK MÉRLEGELÉSÉRE:

| 25. | A migránsok és a menekültek, az időskorúak, a fogyatékossággal élők és a kiszolgáltatott fiatalok különböző szabadidősportokban való önkéntes szerepvállalásának bátorítása céljából kis és nagy sportesemények szervezése és ezáltal az ilyen sporttevékenységek keretében való önkéntesség megkönnyítése, ezeknek a személyeknek az önrendelkezési képességét támogatandó. |
| --- | --- |

25.

A migránsok és a menekültek, az időskorúak, a fogyatékossággal élők és a kiszolgáltatott fiatalok különböző szabadidősportokban való önkéntes szerepvállalásának bátorítása céljából kis és nagy sportesemények szervezése és ezáltal az ilyen sporttevékenységek keretében való önkéntesség megkönnyítése, ezeknek a személyeknek az önrendelkezési képességét támogatandó.

| 26. | Együttműködés kialakítása a sportszervezetekkel, ifjúsági szervezetekkel és más nem kormányzati szervezetekkel arra vonatkozóan, hogy miként lehet elősegíteni az önkéntességet, bevonni és megtartani az önkénteseket, és ezáltal maximalizálni a sportban való önkéntesmunka-lehetőségeket, például jelentősebb sportesemények keretében. |
| --- | --- |

26.

Együttműködés kialakítása a sportszervezetekkel, ifjúsági szervezetekkel és más nem kormányzati szervezetekkel arra vonatkozóan, hogy miként lehet elősegíteni az önkéntességet, bevonni és megtartani az önkénteseket, és ezáltal maximalizálni a sportban való önkéntesmunka-lehetőségeket, például jelentősebb sportesemények keretében.

| 27. | Tanulási és képzési lehetőségek teremtése a sportszervezetek önkéntes személyzetének készségfejlesztése céljából, mely kiterjedne a migráns, menekült, időskorú, fogyatékossággal élő, kiszolgáltatott fiatalkorú vagy egyéb kisebbséghez tartozó önkéntesekre is, figyelmet fordítva egyúttal az önkéntesek különböző csoportjainak toborzásáért és vezetéséért felelős személyzet kapacitásainak bővítésére is. |
| --- | --- |

27.

Tanulási és képzési lehetőségek teremtése a sportszervezetek önkéntes személyzetének készségfejlesztése céljából, mely kiterjedne a migráns, menekült, időskorú, fogyatékossággal élő, kiszolgáltatott fiatalkorú vagy egyéb kisebbséghez tartozó önkéntesekre is, figyelmet fordítva egyúttal az önkéntesek különböző csoportjainak toborzásáért és vezetéséért felelős személyzet kapacitásainak bővítésére is.

| 28. | Az esélyegyenlőség előmozdítása és ennek keretében egyenlő bánásmód biztosítása a sportklubokban a marginalizálódás kockázatának kitett más csoportok számára a tagság, illetve az önkéntesként történő részvétel tekintetében. |
| --- | --- |

28.

Az esélyegyenlőség előmozdítása és ennek keretében egyenlő bánásmód biztosítása a sportklubokban a marginalizálódás kockázatának kitett más csoportok számára a tagság, illetve az önkéntesként történő részvétel tekintetében.

| 29. | Az időskorúak sportklub-tevékenységekbe való bevonásának, illetve beilleszkedésének elősegítése, és értékes élettapasztalataik hasznosítása a sporttal foglalkozó struktúrák minden szintjén. |
| --- | --- |

29.

Az időskorúak sportklub-tevékenységekbe való bevonásának, illetve beilleszkedésének elősegítése, és értékes élettapasztalataik hasznosítása a sporttal foglalkozó struktúrák minden szintjén.

---

(1)  Társadalmi kirekesztés alatt az a folyamat értendő, amelynek következtében egyesek a társadalom peremére sodródnak, aminek következtében korlátozottan férnek hozzá az erőforrásokhoz és a lehetőségekhez, nehezebben vesznek részt a hétköznapi társasági és kulturális életben és úgy érzik, hogy marginalizálttá, tehetetlenné és hátrányos megkülönböztetés áldozataivá váltak.

(2)  Ez a dokumentum az Európai Unió területén jogszerűen tartózkodó harmadik országbeli állampolgárok integrációjáról szóló, a Tanács és a tagállamok kormányainak képviselői által elfogadott következtetésekkel összhangban a migránsok és a menekültek integrációjára utal. (15312/16).

(3)  Olyan társadalmi csoportok, amelyek a lakosság egészéhez viszonyítottan nagyobb mértékben ki vannak téve a szegénység és a társadalmi kirekesztődés kockázatának. Az etnikai kisebbségekhez tartozók, a migránsok, a fogyatékossággal élők, a hajléktalanok, a kémiai szerfüggőséggel küzdők, az elszigetelten élő időskorúak és a fiatalok mind gyakran szembesülnek olyan nehézségekkel – például az alacsony iskolázottság, a munkanélküliség vagy az alulfoglalkoztatottság következtében –, amelyek a társadalmi kirekesztettségük fokozódásához vezethetnek.

(4)  Social Policy Reforms in the EU: A Cross-national Comparison. (Szociálpolitikai reformok az EU-ban: Nemzetközi összehasonlítás.) Social Inclusion Monitor Europe (SIM) –Reform Barometer. Jan Arpe, Simona Milio, Andrej Stuchlik (Szerk.).

(5)  Fehér könyv Európa jövőjéről – A 27 tagú EU útja 2025-ig: gondolatok és forgatókönyvek, 4. o.”A menekültügyi válság – amelynek során 2015-ben 1,2 millióan érkeztek Európába – a második világháború óta nem tapasztalt méreteket öltött.” (lásd még a 3. lábjegyzetet).

(6)  Lásd: Együttes nyilatkozat a 2017. évi éves intézményközi programról – Az együttes nyilatkozat jóváhagyása, 15375/16.

(7)  Active Senior Citizens for Europe – A Guide to the EU (Aktív időskorúak Európáért – Útmutató az EU-hoz) (2012), AGE Platform Europe.

(8)  HL C 372., 2011.12.20., 24. o.

(9)  Promoting Inclusion and Fundamental Values through Formal and Non-Formal Learning: EU Level measures to implement the Paris Declaration. (A befogadás és az alapvető értékek erősítése a formális és a nem formális tanulás révén: a párizsi nyilatkozat végrehajtását célzó uniós szintű intézkedések.)

(10)  HL C 326., 2010.12.3., 5. o.

(11)  COM(2010) 636 végleges: Európai fogyatékosságügyi stratégia 2010–2020: megújított elkötelezettség az akadálymentes Európa megvalósítása iránt.

(12)  Sport és testmozgás (Az Eurobarométer 412. sz. tematikus felmérése, 2014)

(13)  Expert Group on Human Resources Development and Sport (A sport területén történő humánerőforrás-fejlesztéssel foglalkozó szakértői csoport): Recommendations to encourage volunteering in sport, best practices on legal and fiscal mechanisms. (Ajánlások a sport területén vállalt önkéntesség előmozdításáról, valamint a jogi és költségvetési mechanizmusokkal kapcsolatos bevált gyakorlatokról.)

(14)  „A társadalmi befogadás és a sportklubokban vállalt önkéntesség kapcsolata Európában” c. projekt (Social Inclusion and volunteering in sports clubs in Europe, SIVSCE), az uniós Erasmus+ program támogatásával (2015–2017).

(15)  European Sport Inclusion Network (ESPIN) - Promoting EQUAL Opportunities of Migrants and Minorities through Volunteering in Sport (Európai hálózat a sport révén történő befogadásért – migránsok és kisebbségek esélyegyenlőségének előmozdítása a sport világában vállalt önkéntesség révén).

(16)  Lásd az Európai Unióról szóló szerződés 2. cikkét.

(17)  A Tanács 2012. december 20-i ajánlása a nem formális és az informális tanulás eredményeinek érvényesítéséről (HL C 398., 2012.12.22., 1. o.).

---

MELLÉKLET

A sport világában vállalt önkéntességgel mint a társadalmi befogadás eszközével az alábbi dokumentumok foglalkoznak kiemelten:

| 1. | Az Európa 2020 stratégia, illetve annak hét kiemelt kezdeményezése közül az egyik kifejezetten hangsúlyozza, hogy olyan növekedésre és munkahelyteremtésre van szükség, amely hozzásegíti a szegénységi küszöb alatti jövedelemből élőket és a társadalom kirekesztettjeit ahhoz, hogy életüket méltóságban, a társadalom aktív résztvevőiként éljék (7110/10). |
| --- | --- |

1.

Az Európa 2020 stratégia, illetve annak hét kiemelt kezdeményezése közül az egyik kifejezetten hangsúlyozza, hogy olyan növekedésre és munkahelyteremtésre van szükség, amely hozzásegíti a szegénységi küszöb alatti jövedelemből élőket és a társadalom kirekesztettjeit ahhoz, hogy életüket méltóságban, a társadalom aktív résztvevőiként éljék (7110/10).

| 2. | A Tanács 2010. november 18-i következtetései a sportról mint az aktív társadalmi befogadás eszközéről és ösztönzőjéről (HL C 326., 2010.12.3., 5. o.). |
| --- | --- |

2.

A Tanács 2010. november 18-i következtetései a sportról mint az aktív társadalmi befogadás eszközéről és ösztönzőjéről (HL C 326., 2010.12.3., 5. o.).

| 3. | Közlemény az önkéntesség szerepéről az EU szakpolitikáiban: határokon átnyúló tevékenységek elismerése és ösztönzése az EU-ban (COM(2011) 568 végleges). |
| --- | --- |

3.

Közlemény az önkéntesség szerepéről az EU szakpolitikáiban: határokon átnyúló tevékenységek elismerése és ösztönzése az EU-ban (COM(2011) 568 végleges).

| 4. | A Tanács következtetései a sportban vállalt önkéntes tevékenységeknek az aktív polgári szerepvállalás előmozdításában betöltött szerepéről (HL C 372., 2011.12.20., 24. o.). |
| --- | --- |

4.

A Tanács következtetései a sportban vállalt önkéntes tevékenységeknek az aktív polgári szerepvállalás előmozdításában betöltött szerepéről (HL C 372., 2011.12.20., 24. o.).

| 5. | A Tanács 2012. december 20-i ajánlása a nem formális és az informális tanulás eredményeinek érvényesítéséről (HL C 398., 2012.12.22., 1. o.). |
| --- | --- |

5.

A Tanács 2012. december 20-i ajánlása a nem formális és az informális tanulás eredményeinek érvényesítéséről (HL C 398., 2012.12.22., 1. o.).

| 6. | A sportra vonatkozó uniós munkaterv (2014–2017) (HL C 183., 2014.6.14., 12. o.). |
| --- | --- |

6.

A sportra vonatkozó uniós munkaterv (2014–2017) (HL C 183., 2014.6.14., 12. o.).

| 7. | Sport és testmozgás Az Eurobarométer 412. sz. tematikus felmérése, 2014). |
| --- | --- |

7.

Sport és testmozgás Az Eurobarométer 412. sz. tematikus felmérése, 2014).

| 8. | A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Új európai készségfejlesztési program – Közös erővel a humántőke, a foglalkoztathatóság és a versenyképesség megerősítéséért (10038/16). |
| --- | --- |

8.

A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Új európai készségfejlesztési program – Közös erővel a humántőke, a foglalkoztathatóság és a versenyképesség megerősítéséért (10038/16).

| 9. | A Tanács és a tagállamok kormányainak képviselői által 2016. december 9-én elfogadott következtetések az Európai Unió területén jogszerűen tartózkodó harmadik országbeli állampolgárok integrációjáról (15312/16). |
| --- | --- |

9.

A Tanács és a tagállamok kormányainak képviselői által 2016. december 9-én elfogadott következtetések az Európai Unió területén jogszerűen tartózkodó harmadik országbeli állampolgárok integrációjáról (15312/16).

| 10. | Együttes nyilatkozat a 2017. évi éves intézményközi programról (15375/16). |
| --- | --- |

10.

Együttes nyilatkozat a 2017. évi éves intézményközi programról (15375/16).

| 11. | Beruházás az európai ifjúságba






  a) | A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Befektetés az európai ifjúságba (15420/16). |
| --- | --- | --- |

11.

Beruházás az európai ifjúságba

a)

A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Befektetés az európai ifjúságba (15420/16).

| b) | A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – az Európai Szolidaritási Testület (15421/16). |
| --- | --- |

b)

A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – az Európai Szolidaritási Testület (15421/16).

| 12. | Expert Group on Human Resources Development and Sport (A sport területén az emberierőforrás-menedzsmenttel foglalkozó szakértői csoport): Recommendations to encourage volunteering in sport, best practices on legal and fiscal mechanisms (Ajánlások a sport területén vállalt önkéntesség előmozdításáról, valamint a jogi és költségvetési mechanizmusokkal kapcsolatos bevált gyakorlatokról) (2016. december). |
| --- | --- |

12.

Expert Group on Human Resources Development and Sport (A sport területén az emberierőforrás-menedzsmenttel foglalkozó szakértői csoport): Recommendations to encourage volunteering in sport, best practices on legal and fiscal mechanisms (Ajánlások a sport területén vállalt önkéntesség előmozdításáról, valamint a jogi és költségvetési mechanizmusokkal kapcsolatos bevált gyakorlatokról) (2016. december).

| 13. | European Sport Inclusion Network (ESPIN) - Promoting EQUAL Opportunities of Migrants and Minorities through Volunteering in Sport (Európai hálózat a sport révén történő befogadásért – migránsok és kisebbségek esélyegyenlőségének előmozdítása a sport világában vállalt önkéntesség révén). |
| --- | --- |

13.

European Sport Inclusion Network (ESPIN) - Promoting EQUAL Opportunities of Migrants and Minorities through Volunteering in Sport (Európai hálózat a sport révén történő befogadásért – migránsok és kisebbségek esélyegyenlőségének előmozdítása a sport világában vállalt önkéntesség révén).

| 14. | COM(2010) 636 végleges: Európai fogyatékosságügyi stratégia 2010–2020: megújított elkötelezettség az akadálymentes Európa megvalósítása iránt. |
| --- | --- |

14.

COM(2010) 636 végleges: Európai fogyatékosságügyi stratégia 2010–2020: megújított elkötelezettség az akadálymentes Európa megvalósítása iránt.

---

Európai Bizottság

| 15.6.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 189/45 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 189/45

---

Euroátváltási árfolyamok (1)

2017. június 14.

(2017/C 189/10)

1 euro =

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,1203 |
| JPY | Japán yen | 123,58 |
| DKK | Dán korona | 7,4363 |
| GBP | Angol font | 0,87960 |
| SEK | Svéd korona | 9,7448 |
| CHF | Svájci frank | 1,0874 |
| ISK | Izlandi korona | |
| NOK | Norvég korona | 9,4140 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 26,163 |
| HUF | Magyar forint | 306,39 |
| PLN | Lengyel zloty | 4,1967 |
| RON | Román lej | 4,5664 |
| TRY | Török líra | 3,9362 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,4778 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,4796 |
| HKD | Hongkongi dollár | 8,7392 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,5453 |
| SGD | Szingapúri dollár | 1,5457 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 260,45 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 14,2697 |
| CNY | Kínai renminbi | 7,6147 |
| HRK | Horvát kuna | 7,3995 |
| IDR | Indonéz rúpia | 14 880,38 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,7702 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 55,465 |
| RUB | Orosz rubel | 63,9450 |
| THB | Thaiföldi baht | 38,023 |
| BRL | Brazil real | 3,7027 |
| MXN | Mexikói peso | 20,2078 |
| INR | Indiai rúpia | 72,0350 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,1203

JPY

Japán yen

123,58

DKK

Dán korona

7,4363

GBP

Angol font

0,87960

SEK

Svéd korona

9,7448

CHF

Svájci frank

1,0874

ISK

Izlandi korona

NOK

Norvég korona

9,4140

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

26,163

HUF

Magyar forint

306,39

PLN

Lengyel zloty

4,1967

RON

Román lej

4,5664

TRY

Török líra

3,9362

AUD

Ausztrál dollár

1,4778

CAD

Kanadai dollár

1,4796

HKD

Hongkongi dollár

8,7392

NZD

Új-zélandi dollár

1,5453

SGD

Szingapúri dollár

1,5457

KRW

Dél-Koreai won

1 260,45

ZAR

Dél-Afrikai rand

14,2697

CNY

Kínai renminbi

7,6147

HRK

Horvát kuna

7,3995

IDR

Indonéz rúpia

14 880,38

MYR

Maláj ringgit

4,7702

PHP

Fülöp-szigeteki peso

55,465

RUB

Orosz rubel

63,9450

THB

Thaiföldi baht

38,023

BRL

Brazil real

3,7027

MXN

Mexikói peso

20,2078

INR

Indiai rúpia

72,0350

---

(1)  Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

AZ EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉGGEL KAPCSOLATOS TÁJÉKOZTATÁSOK

EFTA Felügyeleti Hatóság

| 15.6.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 189/46 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 189/46

---

Norvégia közleménye a szénhidrogének kutatására, feltárására és kitermelésére vonatkozó engedélyek megadásának és felhasználásának feltételeiről szóló 94/22/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv értelmében

Felhívás a Norvégia kontinentális talapzatán található kőolaj kitermelésére vonatkozó engedély iránti kérelmek benyújtására – Előre meghatározott területekre vonatkozó 2017. évi engedélyezési program

(2017/C 189/11)

A norvég Kőolaj- és Energiaügyi Minisztérium – a szénhidrogének kutatására, feltárására és kitermelésére vonatkozó engedélyek megadásának és felhasználásának feltételeiről szóló, 1994. május 30-i 94/22/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 3. cikke (2) bekezdésének a) pontja értelmében – felhívást tesz közzé kőolaj kitermelésére vonatkozó engedély iránti kérelmek benyújtására.

A kitermelési engedély csak Norvégiában vagy az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás (EGT-megállapodás) valamely más részes államában bejegyzett részvénytársaságoknak vagy az EGT- megállapodás valamely részes államában lakóhellyel rendelkező természetes személyeknek ítélhető oda.

A norvég kontinentális talapzaton engedéllyel nem rendelkező vállalkozásoknak a kitermelési engedély odaítélésének feltételeként előminősítésen kell részt venniük a norvég kontinentális talapzatra vonatkozó engedély tekintetében.

A Minisztérium egyenlő alapon bírálja el az egyes vállalkozásokat és a csoport tagjaként pályázókat. A kitermelési engedély megadása tekintetében egyaránt kérelmezőnek minősülnek az egyéni kérelmet és csoport tagjaként közös kérelmet benyújtók. A Minisztérium az egyéni és csoportos pályázatok alapján meghatározhatja a kitermelési engedélyben részesítendő engedélyesi csoportokat, beleértve a csoportos pályázatokból egyes pályázók eltávolítását és egyéni pályázók hozzáadását, illetve az engedélyesi csoportok operátorának kinevezését.

A kitermelési engedélyben való részesedési érdekeltség odaítélésének feltétele, hogy az engedélyesek kőolaj-tevékenységi megállapodást kössenek, amelynek része egy közös operatív megállapodás és egy elszámolási megállapodás. Amennyiben a kitermelési engedély rétegtanilag meg van osztva, a két, rétegtanilag megosztott engedély birtokosának közös operatív megállapodást is kell kötnie, amely erre nézve szabályozza a köztük lévő kapcsolatot.

Az említett megállapodások aláírásával az engedélyesek közös vállalkozást alapítanak, amelyen belül a részesedési érdekeltségek mindenkor azonosak lesznek a kitermelési engedélyben meghatározott részesedési érdekeltségekkel.

Az engedélyezési dokumentumok alapvetően az előre meghatározott területekre vonatkozó 2016. évi engedélyezési program dokumentumain alapulnak. A keretrendszer esetleges módosításait fő vonalaikban lehetőség szerint még a pályázat előtt ismertetik az iparággal.

A kitermelési engedély megadásának feltételei

A forrásokkal való hatékony gazdálkodás és a norvég kontinentális talapzaton található kőolaj gyors és hatékony feltárásának és kitermelésének előmozdítása céljából, és az ennek biztosítását szolgáló engedélyesi csoportok összetételének meghatározása érdekében a következő kritériumok alkalmazandók a kitermelési engedélyekben való részesedési érdekeltségek odaítélésekor és az operátor kinevezésekor:

| a) | A pályázónak geológiai ismeretekkel kell rendelkeznie a szóban forgó földrajzi területtel kapcsolatban, és az engedélyeseknek megfelelő tervekkel kell rendelkezniük a kőolaj hatékony felkutatásának végrehajtására. |
| --- | --- |

a)

A pályázónak geológiai ismeretekkel kell rendelkeznie a szóban forgó földrajzi területtel kapcsolatban, és az engedélyeseknek megfelelő tervekkel kell rendelkezniük a kőolaj hatékony felkutatásának végrehajtására.

| b) | A pályázónak idevágó műszaki szakértelemmel kell rendelkeznie, és képesnek kell lennie arra, hogy szakértelmével megfelelő módon, aktívan hozzájáruljon a szóban forgó földrajzi területen található kőolaj költséghatékony felkutatásához és adott esetben kitermeléséhez. |
| --- | --- |

b)

A pályázónak idevágó műszaki szakértelemmel kell rendelkeznie, és képesnek kell lennie arra, hogy szakértelmével megfelelő módon, aktívan hozzájáruljon a szóban forgó földrajzi területen található kőolaj költséghatékony felkutatásához és adott esetben kitermeléséhez.

| c) | Figyelembe veszik a kérelmező norvég kontinentális talapzaton szerzett tapasztalatait, illetve más területeken szerzett releváns tapasztalatait. |
| --- | --- |

c)

Figyelembe veszik a kérelmező norvég kontinentális talapzaton szerzett tapasztalatait, illetve más területeken szerzett releváns tapasztalatait.

| d) | A pályázónak kielégítő pénzügyi kapacitással kell rendelkeznie a szóban forgó földrajzi területen található kőolaj felkutatásához, illetve adott esetben kitermeléséhez. |
| --- | --- |

d)

A pályázónak kielégítő pénzügyi kapacitással kell rendelkeznie a szóban forgó földrajzi területen található kőolaj felkutatásához, illetve adott esetben kitermeléséhez.

| e) | Amennyiben a pályázó valamely kitermelési engedély esetében engedéllyel rendelkezik, illetve rendelkezett, a Minisztérium tekintettel lehet arra, ha a pályázó engedélyesként bármely formában hatékonyság vagy elszámoltathatóság hiányáról tett tanúbizonyságot. |
| --- | --- |

e)

Amennyiben a pályázó valamely kitermelési engedély esetében engedéllyel rendelkezik, illetve rendelkezett, a Minisztérium tekintettel lehet arra, ha a pályázó engedélyesként bármely formában hatékonyság vagy elszámoltathatóság hiányáról tett tanúbizonyságot.

| f) | Közös vállalkozásnak főként akkor adnak meg kitermelési engedélyt, ha legalább az egyik engedélyes már legalább egy kutatófúrást végzett operátorként a norvég kontinentális talapzaton, vagy ennek megfelelő operatív tapasztalattal rendelkezik a norvég kontinentális talapzaton kívül. |
| --- | --- |

f)

Közös vállalkozásnak főként akkor adnak meg kitermelési engedélyt, ha legalább az egyik engedélyes már legalább egy kutatófúrást végzett operátorként a norvég kontinentális talapzaton, vagy ennek megfelelő operatív tapasztalattal rendelkezik a norvég kontinentális talapzaton kívül.

| g) | Két vagy több engedélyesnek főként akkor adnak meg kitermelési engedélyt, ha legalább az egyikük rendelkezik az f) pontban említett tapasztalatokkal. |
| --- | --- |

g)

Két vagy több engedélyesnek főként akkor adnak meg kitermelési engedélyt, ha legalább az egyikük rendelkezik az f) pontban említett tapasztalatokkal.

| h) | A barents-tengeri kitermelési engedélyek esetében a kinevezett operátorral szemben feltétel, hogy operátorként már legalább egy fúrást végeznie kellett a norvég kontinentális talapzaton, vagy ennek megfelelő operatív tapasztalattal kell rendelkeznie a norvég kontinentális talapzaton kívül. |
| --- | --- |

h)

A barents-tengeri kitermelési engedélyek esetében a kinevezett operátorral szemben feltétel, hogy operátorként már legalább egy fúrást végeznie kellett a norvég kontinentális talapzaton, vagy ennek megfelelő operatív tapasztalattal kell rendelkeznie a norvég kontinentális talapzaton kívül.

| i) | A mélyvízi kitermelési engedélyek esetében mind a kinevezett operátorral, mind pedig legalább még egy engedélyessel szemben feltétel, hogy operátorként már legalább egy fúrást végeznie kellett a norvég kontinentális talapzaton, vagy ennek megfelelő operatív tapasztalattal kell rendelkeznie a norvég kontinentális talapzaton kívül. A kitermelési engedéllyel rendelkezők közül az egyik engedélyesnek operátorként már mélyvízi fúrást végeznie kellett. |
| --- | --- |

i)

A mélyvízi kitermelési engedélyek esetében mind a kinevezett operátorral, mind pedig legalább még egy engedélyessel szemben feltétel, hogy operátorként már legalább egy fúrást végeznie kellett a norvég kontinentális talapzaton, vagy ennek megfelelő operatív tapasztalattal kell rendelkeznie a norvég kontinentális talapzaton kívül. A kitermelési engedéllyel rendelkezők közül az egyik engedélyesnek operátorként már mélyvízi fúrást végeznie kellett.

| j) | A magas nyomáson és/vagy magas hőmérsékleten (HTHP) végzendő fúrásokra vonatkozó kitermelési engedélyek esetében mind a kinevezett operátorral, mind pedig legalább még egy engedélyessel szemben feltétel, hogy operátorként már legalább egy fúrást végeznie kellett a norvég kontinentális talapzaton, vagy ennek megfelelő operatív tapasztalattal kell rendelkeznie a norvég kontinentális talapzaton kívül. A kitermelési engedéllyel rendelkezők közül az egyik engedélyesnek végeznie kellett már operátorként legalább egy, magas nyomáson és/vagy magas hőmérsékleten (HPHT) végzendő fúrást. |
| --- | --- |

j)

A magas nyomáson és/vagy magas hőmérsékleten (HTHP) végzendő fúrásokra vonatkozó kitermelési engedélyek esetében mind a kinevezett operátorral, mind pedig legalább még egy engedélyessel szemben feltétel, hogy operátorként már legalább egy fúrást végeznie kellett a norvég kontinentális talapzaton, vagy ennek megfelelő operatív tapasztalattal kell rendelkeznie a norvég kontinentális talapzaton kívül. A kitermelési engedéllyel rendelkezők közül az egyik engedélyesnek végeznie kellett már operátorként legalább egy, magas nyomáson és/vagy magas hőmérsékleten (HPHT) végzendő fúrást.

Pályázható tömbök

A kitermelési engedélyekben való részesedési érdekeltségek esetében azokra az előre meghatározott területen található tömbökre nyújtható be pályázat, amelyekre nem adtak ki engedélyt a Norvég Kőolajigazgatóság (NPD) által közzétett térképek szerint. Olyan területekre is lehet pályázni, amelyek kitermeléséről az előre meghatározott területen belül a felhívás közzététele után lemondtak, az NPD honlapján található aktualizált interaktív térképeknek megfelelően.

Minden egyes kitermelési engedély egy vagy több tömbből vagy tömbszelvény(ek)ből állhat. Kérjük a pályázókat, hogy a pályázatokat azokra a területekre korlátozzák, amelyeken szénhidrogén-kutatási lehetőségeket jelöltek meg.

A felhívás teljes szövege, beleértve a rendelkezésre álló területek részletes térképeit, megtalálható a Norvég Kőolajigazgatóság honlapján: www.npd.no/apa2017.

A kőolaj kitermelésére vonatkozó engedély iránti kérelmeket a következő címre kell megküldeni:

| Ministry of Petroleum and Energy |
| --- |
| PO Box 8148 Dep. |
| N-0033 Oslo Tel.: |
| NORVÉGIA |

Ministry of Petroleum and Energy

PO Box 8148 Dep.

N-0033 Oslo Tel.:

NORVÉGIA

Két másolatot a következő címre kell megküldeni:

| The Norwegian Petroleum Directorate (Norvég Kőolajigazgatóság) |
| --- |
| Box 600 |
| 4003 Stavanger |
| NORVÉGIA |

The Norwegian Petroleum Directorate (Norvég Kőolajigazgatóság)

Box 600

4003 Stavanger

NORVÉGIA

Határidő: 2017. szeptember 1., déli 12.00 óra.

Az előre meghatározott területekre vonatkozó 2017. évi engedélyezési program keretében a norvég kontinentális talapzaton található kőolajra vonatkozó kitermelési engedélyek megadására várhatóan 2018 első negyedévében kerül sor.

---

V Hirdetmények

BÍRÓSÁGI ELJÁRÁSOK

EFTA-bíróság

| 15.6.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 189/48 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 189/48

---

A BÍRÓSÁG VÉGZÉSE

(2016. november 15.)

az E-7/16. számú,

Míla ehf. kontra EFTA Felügyeleti Hatóság ügyben

(Előzetes elfogadhatósági kifogás – Állami támogatás – Hivatalos vizsgálati eljárás lezárásáról szóló határozat)

(2017/C 189/12)

Az E-7/16. számú, Míla ehf. kontra EFTA Felügyeleti Hatóság ügyben, az EFTA-államok közötti, Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás 36. cikkének (2) bekezdése alapján, az Észak-atlanti Szerződés Szervezete (NATO) nevében működtetett optikai szál lízingjével kapcsolatos állítólagos állami támogatás ügyében folytatott hivatalos vizsgálat lezárásáról szóló, 2016. március 16-i 061/16/COL sz. határozatának megsemmisítése iránti KÉRELEM tárgyában a Carl Baudenbacher elnökből, Per Christiansen előadó bíróból és Páll Hreinsson bíróból álló Bíróság 2016. november 15-én végzést hozott, amelynek rendelkező része a következőképpen szól:

| 1. | Az EFTA-Bíróság a kérelmet mint elfogadhatatlant elutasítja. |
| --- | --- |

1.

Az EFTA-Bíróság a kérelmet mint elfogadhatatlant elutasítja.

| 2. | A felperes viseli az eljárás költségeit. |
| --- | --- |

2.

A felperes viseli az eljárás költségeit.

---

| 15.6.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 189/49 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 189/49

---

A BÍRÓSÁG ÍTÉLETE

(2016. november 16.)

az E-4/16. számú,

EFTA Felügyeleti Hatóság kontra Norvég Királyság ügyben

(A Bíróság tagállami kötelezettségszegést megállapító ítélete végrehajtásának elmulasztása – A felügyeleti és bírósági megállapodás 33. cikke – A Bíróság ítéletének végrehajtásához szükséges intézkedések)

(2017/C 189/13)

Az E-4/16. sz., EFTA Felügyeleti Hatóság kontra Norvég Királyság ügyben – KÉRELEM annak kimondására, hogy a Norvég Királyság nem teljesítette az EFTA-államok közötti, Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás 33. cikke szerinti kötelezettségeit azáltal, hogy az előírt időszak lejártáig nem hozta meg a Bíróság E-13/13. sz., EFTA Felügyeleti Hatóság kontra Norvég Királyság ügyben hozott, 2013. december 2-i ítéletének való megfeleléshez szükséges intézkedéseket, a Carl Baudenbacher elnökből, Per Christiansen bíróból és Páll Hreinsson előadó bíróból álló Bíróság 2016. november 16-én ítéletet hozott, amelynek rendelkező része a következőképpen szól:

A Bíróság:

| 1. | Kimondja, hogy a Norvég Királyság nem teljesítette az EFTA-államok közötti, Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás 33. cikke szerinti kötelezettségeit azáltal, hogy az előírt időszak lejártáig nem hozta meg a Bíróság E-13/13. sz., EFTA Felügyeleti Hatóság kontra Norvég Királyság ügyben hozott, 2013. december 2-i ítéletének való megfeleléshez szükséges intézkedéseket. |
| --- | --- |

1.

Kimondja, hogy a Norvég Királyság nem teljesítette az EFTA-államok közötti, Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás 33. cikke szerinti kötelezettségeit azáltal, hogy az előírt időszak lejártáig nem hozta meg a Bíróság E-13/13. sz., EFTA Felügyeleti Hatóság kontra Norvég Királyság ügyben hozott, 2013. december 2-i ítéletének való megfeleléshez szükséges intézkedéseket.

| 2. | Kötelezi a Norvég Királyságot az eljárás költségeinek viselésére. |
| --- | --- |

2.

Kötelezi a Norvég Királyságot az eljárás költségeinek viselésére.

---

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

| 15.6.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 189/50 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 189/50

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám: M.8467 – BNP Paribas/Commerz Finanz)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2017/C 189/14)

| 1. | 2017. június 6-án a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a BNP Paribas S.A. százszázalékos tulajdonában lévő leányvállalata, a BNP Paribas Personal Finance S.A. (a továbbiakban: BNPP PF, Franciaország) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozás eszközvásárlás útján kizárólagos irányítást szerez az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a jelenleg a BNPP PF és a Commerzbank AG (a továbbiakban: Commerzbank, Németország) közös irányítása alá tartozó Commerz Finanz GmbH (a továbbiakban: CFG, Németország) felett. |
| --- | --- |

1.

2017. június 6-án a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a BNP Paribas S.A. százszázalékos tulajdonában lévő leányvállalata, a BNP Paribas Personal Finance S.A. (a továbbiakban: BNPP PF, Franciaország) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozás eszközvásárlás útján kizárólagos irányítást szerez az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a jelenleg a BNPP PF és a Commerzbank AG (a továbbiakban: Commerzbank, Németország) közös irányítása alá tartozó Commerz Finanz GmbH (a továbbiakban: CFG, Németország) felett.

| 2. | Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:
  —   a CFG esetében: jelenleg a BNPP PF és a Commerzbank közös tulajdonában lévő, fogyasztási hiteleket nyújtó bank, mely elsősorban magánszemélyeknek nyújt kölcsönöket Németországban; a tervezett összefonódás részeként a vállalkozást felosztják a BNPP PF és a Commerzbank között két különálló és egymástól független üzleti egységre, nevezetesen a „Point of Sale Finance” egységre és a „Banking” egységre; a „Point of Sale Finance” egység a CFG-nél marad (ahol kizárólag a BNPP PF rendelkezik részesedéssel) és ellátja a CFG-termékek közvetlenül az ügyfeleknek vagy a kiskereskedő értékesítési pontján (offline és online) keresztül történő forgalmazásával kapcsolatos összes tevékenységet,
  —   a BNPP PF esetében: a BNP Paribas S.A. százszázalékos tulajdonában lévő, pénzügyi szolgáltatásokat nyújtó vállalat, mely elsősorban fogyasztási hitelekkel foglalkozik; a BNP Paribas S.A. globális bankcsoport, mely az összes főbb banki üzletágban tevékenykedik: lakossági banki szolgáltatások, vagyonkezelés és egyéb szolgáltatások, továbbá vállalati banki és befektetési banki tevékenységek. |
| --- | --- |

2.

Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:

—   a CFG esetében: jelenleg a BNPP PF és a Commerzbank közös tulajdonában lévő, fogyasztási hiteleket nyújtó bank, mely elsősorban magánszemélyeknek nyújt kölcsönöket Németországban; a tervezett összefonódás részeként a vállalkozást felosztják a BNPP PF és a Commerzbank között két különálló és egymástól független üzleti egységre, nevezetesen a „Point of Sale Finance” egységre és a „Banking” egységre; a „Point of Sale Finance” egység a CFG-nél marad (ahol kizárólag a BNPP PF rendelkezik részesedéssel) és ellátja a CFG-termékek közvetlenül az ügyfeleknek vagy a kiskereskedő értékesítési pontján (offline és online) keresztül történő forgalmazásával kapcsolatos összes tevékenységet,

—   a BNPP PF esetében: a BNP Paribas S.A. százszázalékos tulajdonában lévő, pénzügyi szolgáltatásokat nyújtó vállalat, mely elsősorban fogyasztási hitelekkel foglalkozik; a BNP Paribas S.A. globális bankcsoport, mely az összes főbb banki üzletágban tevékenykedik: lakossági banki szolgáltatások, vagyonkezelés és egyéb szolgáltatások, továbbá vállalati banki és befektetési banki tevékenységek.

| 3. | A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

| 4. | A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az összefonódás kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket az M.8467 – BNP Paribas/Commerz Finanz hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (+32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre vagy postai úton a következő címre:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az összefonódás kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.

Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket az M.8467 – BNP Paribas/Commerz Finanz hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (+32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre vagy postai úton a következő címre:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (az összefonódás-ellenőrzési rendelet).

(2)  HL C 366., 2013.12.14., 5. o.

---

| 15.6.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 189/51 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 189/51

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám: M.8483 – Bain Capital/Cinven/Stada Arzneimittel)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2017/C 189/15)

| 1. | 2017. június 2-án a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a Bain Capital Investors L.L.C. (a továbbiakban: Bain Capital, USA) és a Cinven Capital Management (VI) General Partner Limited (a továbbiakban: Cinven, Egyesült Királyság) beltagján keresztül tevékenykedő Cinven Capital Management (VI) Limited Partnership Incorporated által kezelt alapok által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozások részesedés vásárlása útján közös irányítást szereznek az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a Stada Arzneimittel Aktiengesellschaft (a továbbiakban: Stada, Németország) felett. |
| --- | --- |

1.

2017. június 2-án a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a Bain Capital Investors L.L.C. (a továbbiakban: Bain Capital, USA) és a Cinven Capital Management (VI) General Partner Limited (a továbbiakban: Cinven, Egyesült Királyság) beltagján keresztül tevékenykedő Cinven Capital Management (VI) Limited Partnership Incorporated által kezelt alapok által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozások részesedés vásárlása útján közös irányítást szereznek az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a Stada Arzneimittel Aktiengesellschaft (a továbbiakban: Stada, Németország) felett.

| 2. | Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:
  —   a Bain Capital esetében: magántőke-befektetés számos ágazatra kiterjedően, köztük az információs technológiák ágazatában, az egészségügyben, a kiskereskedelemben és a fogyasztási cikkek ágazatában, a hírközlésben, a pénzügyi ágazatban és az iparban/feldolgozóiparban,
  —   a Cinven esetében: hat kulcságazatra összpontosító magántőke-befektetések, nevezetesen az üzleti szolgáltatások, a fogyasztói, a pénzügyi szolgáltatások, az egészségügyi ellátás, az iparcikkek valamint a technológia, média- és távközlési ágazatokban,
  —   a Stada esetében: olyan élettudományi termékek, mint a gyógyszerek (elsősorban lejárt szabadalmú gyógyszerhatóanyagok), étrend-kiegészítők, kozmetikai termékek és számos más egészségügyi termék fejlesztése, gyártása, regisztrációja, értékesítése, piaci hasznosítása, forgalmazása és reklámozása. |
| --- | --- |

2.

Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:

—   a Bain Capital esetében: magántőke-befektetés számos ágazatra kiterjedően, köztük az információs technológiák ágazatában, az egészségügyben, a kiskereskedelemben és a fogyasztási cikkek ágazatában, a hírközlésben, a pénzügyi ágazatban és az iparban/feldolgozóiparban,

—   a Cinven esetében: hat kulcságazatra összpontosító magántőke-befektetések, nevezetesen az üzleti szolgáltatások, a fogyasztói, a pénzügyi szolgáltatások, az egészségügyi ellátás, az iparcikkek valamint a technológia, média- és távközlési ágazatokban,

—   a Stada esetében: olyan élettudományi termékek, mint a gyógyszerek (elsősorban lejárt szabadalmú gyógyszerhatóanyagok), étrend-kiegészítők, kozmetikai termékek és számos más egészségügyi termék fejlesztése, gyártása, regisztrációja, értékesítése, piaci hasznosítása, forgalmazása és reklámozása.

| 3. | A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

| 4. | A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az összefonódás kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket az M.8483 – Bain Capital/Cinven/Stada Arzneimittel hivatkozás feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (+32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre vagy postai úton a következő címre:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az összefonódás kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.

Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket az M.8483 – Bain Capital/Cinven/Stada Arzneimittel hivatkozás feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (+32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre vagy postai úton a következő címre:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (az összefonódás-ellenőrzési rendelet).

(2)  HL C 366., 2013.12.14., 5. o.

---

| 15.6.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 189/52 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 189/52

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám: M.8440 – DuPont/FMC [Health and Nutrition business])

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2017/C 189/16)

| 1. | 2017. június 7-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint és a 4. cikk (5) bekezdése alapján tett beterjesztést követően bejelentést kapott az E.I. du Pont de Nemours and Company (a továbbiakban: DuPont, USA) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozás kizárólagos irányítást szerez az összefonódási rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében az FMC Corporation (a továbbiakban: FMC, USA) „egészség és táplálkozás” üzletága felett, beleértve az élelmiszerek textúráját javító anyagokat és a gyógyszerészeti segédanyagokat (az FMC Omega-3 üzletága nélkül).
  A tervezett összefonódás a DuPont és az FMC között 2017. március 31-én megkötött eszköz adás-vételi megállapodás része, melynek értelmében az FMC megvásárolja a DuPont néhány tevékenységét a DuPont és a The Dow Chemical Company (a továbbiakban: Dow) által a Dow és a DuPont tervezett összefonódásával kapcsolatban indított európai összefonódás-ellenőrzési eljárások (ügyszám: M.7932) részeként tett elidegenítési kötelezettségvállalásoknak megfelelően. |
| --- | --- |

1.

2017. június 7-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint és a 4. cikk (5) bekezdése alapján tett beterjesztést követően bejelentést kapott az E.I. du Pont de Nemours and Company (a továbbiakban: DuPont, USA) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozás kizárólagos irányítást szerez az összefonódási rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében az FMC Corporation (a továbbiakban: FMC, USA) „egészség és táplálkozás” üzletága felett, beleértve az élelmiszerek textúráját javító anyagokat és a gyógyszerészeti segédanyagokat (az FMC Omega-3 üzletága nélkül).

A tervezett összefonódás a DuPont és az FMC között 2017. március 31-én megkötött eszköz adás-vételi megállapodás része, melynek értelmében az FMC megvásárolja a DuPont néhány tevékenységét a DuPont és a The Dow Chemical Company (a továbbiakban: Dow) által a Dow és a DuPont tervezett összefonódásával kapcsolatban indított európai összefonódás-ellenőrzési eljárások (ügyszám: M.7932) részeként tett elidegenítési kötelezettségvállalásoknak megfelelően.

| 2. | Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:






  — | a DuPont egyesült államokbeli székhelyű, diverzifikált vegyipari vállalat; a vegyipari termékek, polimerek, mezőgazdasági vegyszerek, vetőmagok, élelmiszer-összetevők és egyéb anyagok széles körének kutatásával, fejlesztésével, gyártásával, forgalmazásával és értékesítésével foglalkozó DuPont csoport legfelsőbb anyavállalata; a DuPont „egészség és táplálkozás” üzletága kifejezetten az élelmiszerek és italtermékek, továbbá a gyógyszerek és az étrend-kiegészítők biztonságát, tápértékét, textúráját és eltarthatóságát javító termékeket gyárt és szállít, |
| --- | --- | --- |

2.

Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:

—

a DuPont egyesült államokbeli székhelyű, diverzifikált vegyipari vállalat; a vegyipari termékek, polimerek, mezőgazdasági vegyszerek, vetőmagok, élelmiszer-összetevők és egyéb anyagok széles körének kutatásával, fejlesztésével, gyártásával, forgalmazásával és értékesítésével foglalkozó DuPont csoport legfelsőbb anyavállalata; a DuPont „egészség és táplálkozás” üzletága kifejezetten az élelmiszerek és italtermékek, továbbá a gyógyszerek és az étrend-kiegészítők biztonságát, tápértékét, textúráját és eltarthatóságát javító termékeket gyárt és szállít,

| — | a Dow egyesült államokbeli székhelyű, diverzifikált vegyipari vállalat; a műanyagok és a vegyipari termékek, az agrártudományok, továbbá a szénhidrogén- és energetikai termékek és a szolgáltatásnyújtás terén tevékeny Dow csoport legfelsőbb anyavállalata; a Dow jóval kisebb jelenléttel rendelkezik a „táplálkozás és egészség” területen, |
| --- | --- |

—

a Dow egyesült államokbeli székhelyű, diverzifikált vegyipari vállalat; a műanyagok és a vegyipari termékek, az agrártudományok, továbbá a szénhidrogén- és energetikai termékek és a szolgáltatásnyújtás terén tevékeny Dow csoport legfelsőbb anyavállalata; a Dow jóval kisebb jelenléttel rendelkezik a „táplálkozás és egészség” területen,

| — | az FMC egyesült államokbeli székhelyű, különleges vegyi anyagokkal foglalkozó, a mezőgazdasági, az ipari és a fogyasztói piacokon érdekeltségekkel rendelkező globális vállalat; a vállalkozás tevékenysége három szegmensre oszlik: i. mezőgazdasági megoldások, ii. „egészség és táplálkozás”, és iii. lítium; az FMC „egészség és táplálkozás” szegmense a következő három területen rendelkezik széles termékskálával – tápanyag-összetevők, egészséget támogató segédanyagok, egészséget támogató funkcionális összetevők. |
| --- | --- |

—

az FMC egyesült államokbeli székhelyű, különleges vegyi anyagokkal foglalkozó, a mezőgazdasági, az ipari és a fogyasztói piacokon érdekeltségekkel rendelkező globális vállalat; a vállalkozás tevékenysége három szegmensre oszlik: i. mezőgazdasági megoldások, ii. „egészség és táplálkozás”, és iii. lítium; az FMC „egészség és táplálkozás” szegmense a következő három területen rendelkezik széles termékskálával – tápanyag-összetevők, egészséget támogató segédanyagok, egészséget támogató funkcionális összetevők.

| 3. | A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja.

| 4. | A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az összefonódás kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket az M.8440 – DuPont/FMC (Health and Nutrition business) hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (+32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre vagy postai úton a következő címre:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az összefonódás kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.

Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket az M.8440 – DuPont/FMC (Health and Nutrition business) hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (+32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre vagy postai úton a következő címre:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (az összefonódás-ellenőrzési rendelet).

---

| 15.6.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 189/53 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 189/53

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám: M.8504 – EDF Energy Services/ESSCI)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2017/C 189/17)

| 1. | 2017. június 6-án a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott az EDF Energy Services Limited (a továbbiakban: EDFES, Franciaország) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozás részesedés vásárlása útján kizárólagos irányítást szerez az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében az ESSCI Limited (a továbbiakban: ESSCI, Egyesült Királyság) felett. |
| --- | --- |

1.

2017. június 6-án a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott az EDF Energy Services Limited (a továbbiakban: EDFES, Franciaország) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozás részesedés vásárlása útján kizárólagos irányítást szerez az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében az ESSCI Limited (a továbbiakban: ESSCI, Egyesült Királyság) felett.

| 2. | Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:
  —   az EDFES esetében: végső soron az EDF csoport irányítása alá tartozó vállalkozás, melyet energetikai szolgáltatások nyújtására alapítottak az Egyesült Királyságban,
  —   az ESSCI esetében: műszaki szolgáltatásokat nyújt az Egyesült Királyságban és Írországban; Imtech leányvállalatán keresztül a gépészet és az elektrotechnika, műszaki létesítmények kezelése és ipari rendszerek integrálása terén tevékeny. |
| --- | --- |

2.

Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:

—   az EDFES esetében: végső soron az EDF csoport irányítása alá tartozó vállalkozás, melyet energetikai szolgáltatások nyújtására alapítottak az Egyesült Királyságban,

—   az ESSCI esetében: műszaki szolgáltatásokat nyújt az Egyesült Királyságban és Írországban; Imtech leányvállalatán keresztül a gépészet és az elektrotechnika, műszaki létesítmények kezelése és ipari rendszerek integrálása terén tevékeny.

| 3. | A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

| 4. | A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az összefonódás kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket az M.8504 – EDF Energy Services/ESSCI hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz telefaxon (+32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre vagy postai úton a következő címre:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az összefonódás kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.

Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket az M.8504 – EDF Energy Services/ESSCI hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz telefaxon (+32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre vagy postai úton a következő címre:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (az összefonódás-ellenőrzési rendelet).

(2)  HL C 366., 2013.12.14., 5. o.

---

Helyesbítések

| 15.6.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 189/54 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 189/54

---

Helyesbítés felszámolási eljárásokhoz – Határozat az ADRIA Way biztosítóval szembeni felszámolási eljárás megindításáról

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja, C 123., 2017. április 20.
  )

(2017/C 189/18)

A 3. oldalon a címben, a „Biztosító” után és „A határozat kelte, hatálybalépése és jellege” után

a következő szövegrész:

„ADRIA Way”

helyesen:

helyesen:

„Cestovní pojišťovna ADRIA Way družstvo „v likvidaci“”

---