# Den Europæiske Unions C 191/2017

| | ISSN 1977-0871 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 191 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 60. årgang16. juni 2017 |

ISSN 1977-0871

Den Europæiske Unions

Tidende

C 191

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

60. årgang16. juni 2017

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | II   Meddelelser |
| | MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2017/C 191/01 | Kommissionens meddelelse — Fortolkningsvejledning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1008/2008 — Regler om ejerskab og kontrol over EU-luftfartsselskaber | 1 |

Informationsnummer

Indhold

Side

II   Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2017/C 191/01

Kommissionens meddelelse — Fortolkningsvejledning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1008/2008 — Regler om ejerskab og kontrol over EU-luftfartsselskaber

1

---

| | IV   Oplysninger |
| --- | --- |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Rådet |
| 2017/C 191/02 | Rådets afgørelse af 12. juni 2017 om udnævnelse af vicepræsidenten for EF-Sortsmyndigheden | 12 |
| | Europa-Kommissionen |
| 2017/C 191/03 | Euroens vekselkurs | 13 |
| | Myndigheden for Europæiske Politiske Partier og Europæiske Politiske Fonde |
| 2017/C 191/04 | Myndigheden for Europæiske Politiske Partier og Europæiske Politiske Fondes beslutning af 4. maj 2017 om at registrere Alliancen af Liberale og Demokrater for Europa som europæisk politisk parti | 14 |
| | OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE |
| 2017/C 191/05 | Indledning af likvidation af et forsikringsselskab — Afgørelse om inddragelse af tilladelsen til INTERNATIONAL LIFE Life Insurance S.A. og om indledning af likvidation (Offentliggørelse i overensstemmelse med artikel 280 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/138/EF om adgang til og udøvelse af forsikrings- og genforsikringsvirksomhed (Solvens II)) | 32 |
| 2017/C 191/06 | Indledning af likvidation af et forsikringsselskab — Afgørelse om inddragelse af tilladelsen til INTERNATIONAL LIFE General Insurance S.A. og om indledning af likvidation (Offentliggørelse i overensstemmelse med artikel 280 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/138/EF om adgang til og udøvelse af forsikrings- og genforsikringsvirksomhed (Solvens II)) | 33 |

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Rådet

2017/C 191/02

Rådets afgørelse af 12. juni 2017 om udnævnelse af vicepræsidenten for EF-Sortsmyndigheden

12

Europa-Kommissionen

2017/C 191/03

Euroens vekselkurs

13

Myndigheden for Europæiske Politiske Partier og Europæiske Politiske Fonde

2017/C 191/04

Myndigheden for Europæiske Politiske Partier og Europæiske Politiske Fondes beslutning af 4. maj 2017 om at registrere Alliancen af Liberale og Demokrater for Europa som europæisk politisk parti

14

OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE

2017/C 191/05

Indledning af likvidation af et forsikringsselskab — Afgørelse om inddragelse af tilladelsen til INTERNATIONAL LIFE Life Insurance S.A. og om indledning af likvidation (Offentliggørelse i overensstemmelse med artikel 280 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/138/EF om adgang til og udøvelse af forsikrings- og genforsikringsvirksomhed (Solvens II))

(Offentliggørelse i overensstemmelse med artikel 280 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/138/EF om adgang til og udøvelse af forsikrings- og genforsikringsvirksomhed (Solvens II))

32

2017/C 191/06

Indledning af likvidation af et forsikringsselskab — Afgørelse om inddragelse af tilladelsen til INTERNATIONAL LIFE General Insurance S.A. og om indledning af likvidation (Offentliggørelse i overensstemmelse med artikel 280 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/138/EF om adgang til og udøvelse af forsikrings- og genforsikringsvirksomhed (Solvens II))

(Offentliggørelse i overensstemmelse med artikel 280 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/138/EF om adgang til og udøvelse af forsikrings- og genforsikringsvirksomhed (Solvens II))

33

---

| | V   Øvrige meddelelser |
| --- | --- |
| | ANDET |
| | Europa-Kommissionen |
| 2017/C 191/07 | Offentliggørelse af en ansøgning om ændring i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer | 34 |

V   Øvrige meddelelser

ANDET

Europa-Kommissionen

2017/C 191/07

Offentliggørelse af en ansøgning om ændring i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

34

---

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

II Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 16.6.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 191/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 191/1

---

KOMMISSIONENS MEDDELELSE

Fortolkningsvejledning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1008/2008 — Regler om ejerskab og kontrol over EU-luftfartsselskaber

(2017/C 191/01)

Indhold

| 1. | Indledning | 1 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Proceduremæssige aspekter | 3 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Bevisbyrde | 4 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Nationalitet | 4 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Ejerskab | 4 |
| --- | --- | --- |

5.

| 5.1. | Generel fremgangsmåde | 4 |
| --- | --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Ejerforholdsspørgsmål i børsnoterede foretagender og ved institutionelle investeringer | 6 |
| --- | --- | --- |

5.2.

| 6. | Effektiv kontrol | 6 |
| --- | --- | --- |

6.

| 6.1. | Generel fremgangsmåde | 6 |
| --- | --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Bedømmelseskriterier | 7 |
| --- | --- | --- |

6.2.

| 6.2.1. | Virksomhedsledelse | 7 |
| --- | --- | --- |

6.2.1.

| 6.2.2. | Aktionærrettigheder | 8 |
| --- | --- | --- |

6.2.2.

| 6.2.3. | Finansielle forbindelser mellem foretagendet og tredjelandsaktionæren | 10 |
| --- | --- | --- |

6.2.3.

| 6.2.4. | Kommercielt samarbejde | 10 |
| --- | --- | --- |

6.2.4.

| 7. | Tilsyn og eventuelle foranstaltninger | 11 |
| --- | --- | --- |

7.

1.   INDLEDNING

| 1. | Europa-Parlamentets og Rådets Forordning (EF) nr. 1008/2008 af 24. september 2018 om fælles regler for driften af lufttrafiktjenester i Fællesskabet (1) (herefter benævnt »forordningen«) er den basisretsakt, der regulerer det indre marked for luftfart (2). Denne forordning indeholder regler for udstedelse af licenser til EF-luftfartsselskaber, for EF-luftfartsselskabers ret til at drive trafikflyvning inden for Fællesskabet og for prisfastsættelse for trafikflyvning inden for Fællesskabet. |
| --- | --- |

1.

Europa-Parlamentets og Rådets Forordning (EF) nr. 1008/2008 af 24. september 2018 om fælles regler for driften af lufttrafiktjenester i Fællesskabet (1) (herefter benævnt »forordningen«) er den basisretsakt, der regulerer det indre marked for luftfart (2). Denne forordning indeholder regler for udstedelse af licenser til EF-luftfartsselskaber, for EF-luftfartsselskabers ret til at drive trafikflyvning inden for Fællesskabet og for prisfastsættelse for trafikflyvning inden for Fællesskabet.

| 2. | Forordningen fastlægger begrebet »EF-luftfartsselskab« (herefter »EU-luftfartsselskab«) som et »luftfartsselskab med en gyldig licens tildelt af en kompetent licensudstedende myndighed i overensstemmelse med kapitel II« (artikel 2, nr. 11), i forordningen). Et EU-luftfartsselskab er berettiget til at drive trafikflyvning inden for EU (artikel 15, stk. 1, i forordningen), særlig passagerbefordring og gods- og posttransport uden yderligere tilladelse. |
| --- | --- |

2.

Forordningen fastlægger begrebet »EF-luftfartsselskab« (herefter »EU-luftfartsselskab«) som et »luftfartsselskab med en gyldig licens tildelt af en kompetent licensudstedende myndighed i overensstemmelse med kapitel II« (artikel 2, nr. 11), i forordningen). Et EU-luftfartsselskab er berettiget til at drive trafikflyvning inden for EU (artikel 15, stk. 1, i forordningen), særlig passagerbefordring og gods- og posttransport uden yderligere tilladelse.

| 3. | Forordningen bestemmer vilkårene for opnåelse af en licens som EU-luftfartsselskab, herunder et nationalitetskrav. I artikel 4 i forordningen bestemmes, at den »kompetente licensudstedende myndighed i en medlemsstat udsteder licens til et foretagende, når følgende betingelser er opfyldt: [...] f) medlemsstater og/eller statsborgere i medlemsstaterne ejer mere end 50 % af foretagendet, og det er underlagt deres effektive kontrol, enten direkte eller indirekte gennem et eller flere andre foretagender, medmindre andet er fastsat i en aftale med et tredjeland, som Fællesskabet er part i«. |
| --- | --- |

3.

Forordningen bestemmer vilkårene for opnåelse af en licens som EU-luftfartsselskab, herunder et nationalitetskrav. I artikel 4 i forordningen bestemmes, at den »kompetente licensudstedende myndighed i en medlemsstat udsteder licens til et foretagende, når følgende betingelser er opfyldt: [...] f) medlemsstater og/eller statsborgere i medlemsstaterne ejer mere end 50 % af foretagendet, og det er underlagt deres effektive kontrol, enten direkte eller indirekte gennem et eller flere andre foretagender, medmindre andet er fastsat i en aftale med et tredjeland, som Fællesskabet er part i«.

| 4. | De to elementer ejerskab og kontrol i form af, at medlemsstater og/eller deres statsborgere ejer mere end 50 % af luftfartsselskabet, og det er underlagt deres effektive kontrol, skal begge være opfyldt til hver en tid (dvs. særskilte og kumulative krav). |
| --- | --- |

4.

De to elementer ejerskab og kontrol i form af, at medlemsstater og/eller deres statsborgere ejer mere end 50 % af luftfartsselskabet, og det er underlagt deres effektive kontrol, skal begge være opfyldt til hver en tid (dvs. særskilte og kumulative krav).

| 5. | Tredjelande og deres statsborgere er ikke berettigede til ejerskab på over 50 % eller effektiv kontrol med EU-luftfartsselskaber, medmindre EU har aftalt andet med det pågældende tredjeland, dvs. gennem en tilsvarende (sædvanligvis gensidig) lempelse af ejerskabs- og kontrolkravene. Hvis et luftfartsselskab ikke længere er ejet (med over 50 %) eller effektivt kontrolleres af en medlemsstat og/eller dennes statsborgere, er det ikke længere berettiget til at eje en licens og ville derfor ikke længere kunne drage nytte af liberaliseringen af EU's luftfartsmarked. |
| --- | --- |

5.

Tredjelande og deres statsborgere er ikke berettigede til ejerskab på over 50 % eller effektiv kontrol med EU-luftfartsselskaber, medmindre EU har aftalt andet med det pågældende tredjeland, dvs. gennem en tilsvarende (sædvanligvis gensidig) lempelse af ejerskabs- og kontrolkravene. Hvis et luftfartsselskab ikke længere er ejet (med over 50 %) eller effektivt kontrolleres af en medlemsstat og/eller dennes statsborgere, er det ikke længere berettiget til at eje en licens og ville derfor ikke længere kunne drage nytte af liberaliseringen af EU's luftfartsmarked.

| 6. | Ansvaret for at vurdere, om bestemmelserne om ejerskab og kontrol er opfyldt, påhviler i første instans den kompetente licensudstedende myndighed, som er den myndighed i en medlemsstat, der har ret til at udstede, afslå, tilbagekalde eller suspendere en licens i henhold til kapitel II i forordningen (artikel 2, nr. 2), i forordningen). Kommissionen har imidlertid også mulighed for at udføre sin egen vurdering på grundlag af de indhentede oplysninger og kan beslutte at anmode den kompetente licensudstedende myndighed om at træffe passende korrigerende foranstaltninger eller suspendere eller tilbagekalde licensen (artikel 15, stk. 3, i forordningen). |
| --- | --- |

6.

Ansvaret for at vurdere, om bestemmelserne om ejerskab og kontrol er opfyldt, påhviler i første instans den kompetente licensudstedende myndighed, som er den myndighed i en medlemsstat, der har ret til at udstede, afslå, tilbagekalde eller suspendere en licens i henhold til kapitel II i forordningen (artikel 2, nr. 2), i forordningen). Kommissionen har imidlertid også mulighed for at udføre sin egen vurdering på grundlag af de indhentede oplysninger og kan beslutte at anmode den kompetente licensudstedende myndighed om at træffe passende korrigerende foranstaltninger eller suspendere eller tilbagekalde licensen (artikel 15, stk. 3, i forordningen).

| 7. | Ejerskabs- og kontrolkrav med henblik på at opnå en licens baseret på nationale kriterier er et fælles træk ved international luftfart og kan findes i andre lovgivninger uden for EU. Desuden er krav af denne type normalt også indarbejdet i bilaterale trafikflyvningsaftaler som en betingelse for at få tildelt trafikrettigheder. Disse krav er nu om dage primært udformet til at sikre, at trafikrettigheder, der udveksles i medfør af sådanne aftaler, vil blive udnyttet effektivt til gavn for de deltagende parter og hverken direkte eller gennem subsidier vil blive udnyttet af foretagender (3) fra lande, som ikke er part i aftalen. Desuden hindrer de sådanne foretagender i udelukkende at drive virksomhed inden for en stat eller gruppe af stater i kraft af subsidier fra denne stat eller gruppe af stater. |
| --- | --- |

7.

Ejerskabs- og kontrolkrav med henblik på at opnå en licens baseret på nationale kriterier er et fælles træk ved international luftfart og kan findes i andre lovgivninger uden for EU. Desuden er krav af denne type normalt også indarbejdet i bilaterale trafikflyvningsaftaler som en betingelse for at få tildelt trafikrettigheder. Disse krav er nu om dage primært udformet til at sikre, at trafikrettigheder, der udveksles i medfør af sådanne aftaler, vil blive udnyttet effektivt til gavn for de deltagende parter og hverken direkte eller gennem subsidier vil blive udnyttet af foretagender (3) fra lande, som ikke er part i aftalen. Desuden hindrer de sådanne foretagender i udelukkende at drive virksomhed inden for en stat eller gruppe af stater i kraft af subsidier fra denne stat eller gruppe af stater.

| 8. | Den 7. december 2015 vedtog Kommissionen en luftfartsstrategi for Europa, der skulle sikre, at EU's luftfartssektor fortsat er konkurrencedygtig og høster fordelene ved, at den globale økonomi og markedet for luftfart er under hastig forandring og udvikling (4). |
| --- | --- |

8.

Den 7. december 2015 vedtog Kommissionen en luftfartsstrategi for Europa, der skulle sikre, at EU's luftfartssektor fortsat er konkurrencedygtig og høster fordelene ved, at den globale økonomi og markedet for luftfart er under hastig forandring og udvikling (4).

| 9. | I luftfartsstrategien blev der identificeret et behov for at skabe mere klarhed hos både investorer og luftfartsselskaber over anvendelsen af forordningen med hensyn til bestemmelsen om ejerskab og kontrol. Kommissionen besluttede i tråd med, hvad medlemsstaterne og andre interessenter havde udtrykt ønske om ved flere lejligheder, at vedtage en fortolkningsvejledning til anvendelsen af denne bestemmelse. |
| --- | --- |

9.

I luftfartsstrategien blev der identificeret et behov for at skabe mere klarhed hos både investorer og luftfartsselskaber over anvendelsen af forordningen med hensyn til bestemmelsen om ejerskab og kontrol. Kommissionen besluttede i tråd med, hvad medlemsstaterne og andre interessenter havde udtrykt ønske om ved flere lejligheder, at vedtage en fortolkningsvejledning til anvendelsen af denne bestemmelse.

| 10. | Gennem de seneste år har Kommissionen gennemført flere undersøgelser af sager, hvor en investor fra et tredjeland (dvs. ikke-EU) erhvervede en betydelig andel i et EU-luftfartsselskab, med det formål at fastslå, om kravene i artikel 4, litra f), i forordningen var opfyldt. |
| --- | --- |

10.

Gennem de seneste år har Kommissionen gennemført flere undersøgelser af sager, hvor en investor fra et tredjeland (dvs. ikke-EU) erhvervede en betydelig andel i et EU-luftfartsselskab, med det formål at fastslå, om kravene i artikel 4, litra f), i forordningen var opfyldt.

| 11. | Kommissionen har kun vedtaget én formel beslutning om overholdelse af bestemmelserne om ejerskab og kontrol i kølvandet på Swissairs investering i Sabena (herefter benævnt »Swissair/Sabena-beslutningen« (5)). Denne beslutning blev vedtaget på grundlag af Rådets forordning (EØF) nr. 2407/92 af 23. juli 1992 om udstedelse af licenser til luftfartsselskaber (herefter »forordning 2407/92« (6)), som er forgænger til forordningen. Kommissionen fandt, at Sabena i henhold til vilkårene i aftalen mellem den belgiske stat og Swissair opfyldte kravene om ejerskab og kontrol som fastlagt i forordning 2407/92. Kommissionen mente, at kriterierne om ejerskab og effektiv kontrol skulle fortolkes og anvendes i den bredere sammenhæng med forordning 2407/92. Navnlig skal hver eneste sag vurderes enkeltvis med det mål for øje at beskytte EU's luftfartssektors interesser, hvilket navnlig indebærer, at selskaber fra tredjelande ikke må få lov til ensidigt at udnytte EU's liberaliserede indre marked for transport fuldt ud. Med andre ord kan sådanne selskaber kun nyde godt af det indre marked gennem ejerskab af en andel i et EU-luftfartsselskab inden for de ejerskabs- og kontrolrammer, der er fastlagt i forordningen. |
| --- | --- |

11.

Kommissionen har kun vedtaget én formel beslutning om overholdelse af bestemmelserne om ejerskab og kontrol i kølvandet på Swissairs investering i Sabena (herefter benævnt »Swissair/Sabena-beslutningen« (5)). Denne beslutning blev vedtaget på grundlag af Rådets forordning (EØF) nr. 2407/92 af 23. juli 1992 om udstedelse af licenser til luftfartsselskaber (herefter »forordning 2407/92« (6)), som er forgænger til forordningen. Kommissionen fandt, at Sabena i henhold til vilkårene i aftalen mellem den belgiske stat og Swissair opfyldte kravene om ejerskab og kontrol som fastlagt i forordning 2407/92. Kommissionen mente, at kriterierne om ejerskab og effektiv kontrol skulle fortolkes og anvendes i den bredere sammenhæng med forordning 2407/92. Navnlig skal hver eneste sag vurderes enkeltvis med det mål for øje at beskytte EU's luftfartssektors interesser, hvilket navnlig indebærer, at selskaber fra tredjelande ikke må få lov til ensidigt at udnytte EU's liberaliserede indre marked for transport fuldt ud. Med andre ord kan sådanne selskaber kun nyde godt af det indre marked gennem ejerskab af en andel i et EU-luftfartsselskab inden for de ejerskabs- og kontrolrammer, der er fastlagt i forordningen.

| 12. | Desuden anførte Kommissionen, at »når et tredjelandsluftfartsselskab foretager en væsentlig investering i et EF-luftfartsselskab, må der ved vurderingen af konsekvenserne heraf desuden tages hensyn til, i hvilken bredere sammenhæng denne investering indgår, og specielt til Fællesskabets relationer inden for luftfartsområdet med det pågældende tredjeland« (7). I dette bestemte tilfælde var den bredere sammenhæng kendetegnet ved løbende forhandlinger mellem Fællesskabet og Schweiz om en gensidig ophævelse af de eksisterende restriktioner på ejerskab og kontrol. I lyset af denne bredere sammenhæng var Kommissionen af den opfattelse, at aftalerne mellem den belgiske stat og Swissair måtte »anses for hovedsagelig at være af midlertidig karakter« (8). |
| --- | --- |

12.

Desuden anførte Kommissionen, at »når et tredjelandsluftfartsselskab foretager en væsentlig investering i et EF-luftfartsselskab, må der ved vurderingen af konsekvenserne heraf desuden tages hensyn til, i hvilken bredere sammenhæng denne investering indgår, og specielt til Fællesskabets relationer inden for luftfartsområdet med det pågældende tredjeland« (7). I dette bestemte tilfælde var den bredere sammenhæng kendetegnet ved løbende forhandlinger mellem Fællesskabet og Schweiz om en gensidig ophævelse af de eksisterende restriktioner på ejerskab og kontrol. I lyset af denne bredere sammenhæng var Kommissionen af den opfattelse, at aftalerne mellem den belgiske stat og Swissair måtte »anses for hovedsagelig at være af midlertidig karakter« (8).

| 13. | Formålet med denne vejledning er – på grundlag af den erfaring, som Kommissionen har høstet af sin sagsbehandling gennem de seneste år – at vejlede i vurderingen af, om et foretagende, der ansøger om eller har en licens, overholder forordningens bestemmelse om ejerskab og kontrol. Den bygger også på den analyse, der blev foretaget til Swissair/Sabena-beslutningen, samt bedste praksis udviklet af de kompetente licensudstedende myndigheder på nationalt plan. Denne vejledning beskriver, hvordan Kommissionen forstår forordningen på dette område, og hvordan den mener, den bør finde anvendelse. Det er ikke meningen, at vejledningen skal skabe nye retlige forpligtelser, og den berører ikke EU-Domstolens kompetence til at fortolke forordningen på sin måde. |
| --- | --- |

13.

Formålet med denne vejledning er – på grundlag af den erfaring, som Kommissionen har høstet af sin sagsbehandling gennem de seneste år – at vejlede i vurderingen af, om et foretagende, der ansøger om eller har en licens, overholder forordningens bestemmelse om ejerskab og kontrol. Den bygger også på den analyse, der blev foretaget til Swissair/Sabena-beslutningen, samt bedste praksis udviklet af de kompetente licensudstedende myndigheder på nationalt plan. Denne vejledning beskriver, hvordan Kommissionen forstår forordningen på dette område, og hvordan den mener, den bør finde anvendelse. Det er ikke meningen, at vejledningen skal skabe nye retlige forpligtelser, og den berører ikke EU-Domstolens kompetence til at fortolke forordningen på sin måde.

2.   PROCEDUREMÆSSIGE ASPEKTER

| 14. | Kapitel II i forordningen indeholder bestemmelser om licensen. I artikel 3, stk. 2, i forordningen bestemmes følgende: »Den kompetente licensudstedende myndighed må ikke udstede licens eller opretholde gyldigheden heraf, hvis kravene i dette kapitel ikke er opfyldt.« Medlemsstaternes og/eller deres statsborgeres ejerskab og effektive kontrol udgør en del af de krav, der skal opfyldes for at opnå og beholde licensen. Ansvaret for vurderingen af, hvorvidt dette krav (begge bestanddele) er opfyldt, ligger primært hos den kompetente licensudstedende myndighed, som udsteder licensen til luftfartsselskabet. |
| --- | --- |

14.

Kapitel II i forordningen indeholder bestemmelser om licensen. I artikel 3, stk. 2, i forordningen bestemmes følgende: »Den kompetente licensudstedende myndighed må ikke udstede licens eller opretholde gyldigheden heraf, hvis kravene i dette kapitel ikke er opfyldt.« Medlemsstaternes og/eller deres statsborgeres ejerskab og effektive kontrol udgør en del af de krav, der skal opfyldes for at opnå og beholde licensen. Ansvaret for vurderingen af, hvorvidt dette krav (begge bestanddele) er opfyldt, ligger primært hos den kompetente licensudstedende myndighed, som udsteder licensen til luftfartsselskabet.

| 15. | Ifølge artikel 8, stk. 2, i forordningen skal den kompetente licensudstedende myndighed »føre nøje tilsyn med, at kravene i dette kapitel opfyldes«. I artikel 8, stk. 7, i forordningen bestemmes, at den »kompetente licensudstedende myndighed afgør, for så vidt angår EF-luftfartsselskaber, som den har udstedt licens til, om licensen skal forelægges til fornyet godkendelse i tilfælde af ændringer i et eller flere forhold, der berører et EF-luftfartsselskabs juridiske status, navnlig i tilfælde af fusion eller overtagelse«. I overensstemmelse med artikel 8, stk. 5, skal EU-luftfartsselskaberne på forhånd underrette den kompetente licensudstedende myndighed om sådanne ændringer. |
| --- | --- |

15.

Ifølge artikel 8, stk. 2, i forordningen skal den kompetente licensudstedende myndighed »føre nøje tilsyn med, at kravene i dette kapitel opfyldes«. I artikel 8, stk. 7, i forordningen bestemmes, at den »kompetente licensudstedende myndighed afgør, for så vidt angår EF-luftfartsselskaber, som den har udstedt licens til, om licensen skal forelægges til fornyet godkendelse i tilfælde af ændringer i et eller flere forhold, der berører et EF-luftfartsselskabs juridiske status, navnlig i tilfælde af fusion eller overtagelse«. I overensstemmelse med artikel 8, stk. 5, skal EU-luftfartsselskaberne på forhånd underrette den kompetente licensudstedende myndighed om sådanne ændringer.

| 16. | En kompetent licensudstedende myndighed kan modtage en ansøgning om licens (eller en anmodning om undersøgelse af en eksisterende licens) under omstændigheder, hvor et andet foretagende, der tilhører samme gruppe som det af sagen berørte foretagende, allerede har en licens udstedt af en anden kompetent licensudstedende myndighed. Den myndighed, der behandler en sådan sag, bør tage behørigt hensyn til den vurdering, som den anden myndighed har foretaget, især hvor ejerstrukturen er den samme. Den er dog fortsat selv forpligtet til at vurdere sagens realiteter i overensstemmelse med bestemmelserne i kapitel II i forordningen. For god ordens skyld bør en myndighed, der har sine tvivl omkring eller har spørgsmål til den tidligere bedømmelse, kontakte den anden berørte myndighed for at indhente flere oplysninger eller drøfte sagen. |
| --- | --- |

16.

En kompetent licensudstedende myndighed kan modtage en ansøgning om licens (eller en anmodning om undersøgelse af en eksisterende licens) under omstændigheder, hvor et andet foretagende, der tilhører samme gruppe som det af sagen berørte foretagende, allerede har en licens udstedt af en anden kompetent licensudstedende myndighed. Den myndighed, der behandler en sådan sag, bør tage behørigt hensyn til den vurdering, som den anden myndighed har foretaget, især hvor ejerstrukturen er den samme. Den er dog fortsat selv forpligtet til at vurdere sagens realiteter i overensstemmelse med bestemmelserne i kapitel II i forordningen. For god ordens skyld bør en myndighed, der har sine tvivl omkring eller har spørgsmål til den tidligere bedømmelse, kontakte den anden berørte myndighed for at indhente flere oplysninger eller drøfte sagen.

| 17. | Hvad angår Kommissionens eventuelle undersøgelse, henvises til artikel 15, stk. 3, og artikel 26, stk. 2, i forordningen. |
| --- | --- |

17.

Hvad angår Kommissionens eventuelle undersøgelse, henvises til artikel 15, stk. 3, og artikel 26, stk. 2, i forordningen.

| 18. | Artikel 15, stk. 3, bestemmer: »Hvis Kommissionen [...] finder, at en licens, der er udstedt til et EF-luftfartsselskab, ikke er i overensstemmelse med kravene i denne forordning, sender den sine resultater til den kompetente licensudstedende myndighed, der sender sine bemærkninger til Kommissionen inden 15 arbejdsdage.
  Hvis Kommissionen efter at have gennemgået den kompetente licensudstedende myndigheds bemærkninger fastholder, at licensen ikke opfylder kravene, eller hvis der ikke er modtaget nogen bemærkninger fra den kompetente licensudstedende myndighed, træffer den efter proceduren i artikel 25, stk. 2, afgørelse om at anmode den kompetente licensudstedende myndighed om at træffe passende korrigerende foranstaltninger eller om at suspendere eller tilbagekalde licensen. Afgørelsen skal indeholde en dato for, hvornår den kompetente licensudstedende myndigheds korrigerende foranstaltninger eller aktioner skal gennemføres. Hvis de korrigerende foranstaltninger eller aktioner ikke er gennemført inden denne dato, må EF-luftfartsselskabet ikke udøve sin ret [...] [til at drive trafikflyvning inden for EU].« |
| --- | --- |

18.

Artikel 15, stk. 3, bestemmer: »Hvis Kommissionen [...] finder, at en licens, der er udstedt til et EF-luftfartsselskab, ikke er i overensstemmelse med kravene i denne forordning, sender den sine resultater til den kompetente licensudstedende myndighed, der sender sine bemærkninger til Kommissionen inden 15 arbejdsdage.

Hvis Kommissionen efter at have gennemgået den kompetente licensudstedende myndigheds bemærkninger fastholder, at licensen ikke opfylder kravene, eller hvis der ikke er modtaget nogen bemærkninger fra den kompetente licensudstedende myndighed, træffer den efter proceduren i artikel 25, stk. 2, afgørelse om at anmode den kompetente licensudstedende myndighed om at træffe passende korrigerende foranstaltninger eller om at suspendere eller tilbagekalde licensen. Afgørelsen skal indeholde en dato for, hvornår den kompetente licensudstedende myndigheds korrigerende foranstaltninger eller aktioner skal gennemføres. Hvis de korrigerende foranstaltninger eller aktioner ikke er gennemført inden denne dato, må EF-luftfartsselskabet ikke udøve sin ret [...] [til at drive trafikflyvning inden for EU].«

| 19. | Ifølge artikel 26, stk. 2, i forordningen »kan Kommissionen indhente alle nødvendige oplysninger fra medlemsstaterne, som også skal fremme tilvejebringelsen af oplysninger fra de luftfartsselskaber, som deres kompetente licensudstedende myndigheder har udstedt licens til«. |
| --- | --- |

19.

Ifølge artikel 26, stk. 2, i forordningen »kan Kommissionen indhente alle nødvendige oplysninger fra medlemsstaterne, som også skal fremme tilvejebringelsen af oplysninger fra de luftfartsselskaber, som deres kompetente licensudstedende myndigheder har udstedt licens til«.

3.   BEVISBYRDE

| 20. | Som det bestemmes i andet underafsnit af artikel 8, stk. 1, skal foretagender, der anmoder om udstedelse af en licens, selv bære bevisbyrden for overholdelsen af artikel 4, litra f), og forordningens øvrige krav. Det samme gælder, hvis den kompetente licensudstedende myndighed efter at have udstedt licensen har grund til at kontrollere, om disse krav fortsat er opfyldt. |
| --- | --- |

20.

Som det bestemmes i andet underafsnit af artikel 8, stk. 1, skal foretagender, der anmoder om udstedelse af en licens, selv bære bevisbyrden for overholdelsen af artikel 4, litra f), og forordningens øvrige krav. Det samme gælder, hvis den kompetente licensudstedende myndighed efter at have udstedt licensen har grund til at kontrollere, om disse krav fortsat er opfyldt.

| 21. | Det er op til det berørte foretagende at sikre sig, at det har gjort en tilstrækkelig dokumentation tilgængelig for den kompetente licensudstedende myndighed. I denne forbindelse skal man huske, at artikel 10, stk. 1, bestemmer, at myndigheden »træffer snarest muligt og senest tre måneder efter, at de nødvendige oplysninger er indgivet, afgørelse om, hvorvidt en ansøgning kan imødekommes, under hensyntagen til alle foreliggende forhold«. Det betyder, at et foretagende, uden at det berører myndighedens pligt til at gennemføre proceduren i god tro, har al mulig interesse i at fremsende tilgængelig dokumentation så hurtigt som muligt, idet det i modsat fald kan få afvist sin ansøgning om licens. |
| --- | --- |

21.

Det er op til det berørte foretagende at sikre sig, at det har gjort en tilstrækkelig dokumentation tilgængelig for den kompetente licensudstedende myndighed. I denne forbindelse skal man huske, at artikel 10, stk. 1, bestemmer, at myndigheden »træffer snarest muligt og senest tre måneder efter, at de nødvendige oplysninger er indgivet, afgørelse om, hvorvidt en ansøgning kan imødekommes, under hensyntagen til alle foreliggende forhold«. Det betyder, at et foretagende, uden at det berører myndighedens pligt til at gennemføre proceduren i god tro, har al mulig interesse i at fremsende tilgængelig dokumentation så hurtigt som muligt, idet det i modsat fald kan få afvist sin ansøgning om licens.

4.   NATIONALITET

| 22. | Kun fysiske personer kan have statsborgerskab i en medlemsstat. I tilfælde af et foretagende, som er ejet og/eller effektivt kontrolleret delvist eller fuldt ud af en eller flere mellemliggende enheder, som ikke er fysiske personer, finder Kommissionen, at nationalitetskravet i artikel 4, litra f), i forordningen skal forstås sådan, at det stilles til de fysiske personer, der i sidste led af ejerskabet og kontrolhierarkiet ejer og/eller effektivt kontrollerer sådanne enheder. |
| --- | --- |

22.

Kun fysiske personer kan have statsborgerskab i en medlemsstat. I tilfælde af et foretagende, som er ejet og/eller effektivt kontrolleret delvist eller fuldt ud af en eller flere mellemliggende enheder, som ikke er fysiske personer, finder Kommissionen, at nationalitetskravet i artikel 4, litra f), i forordningen skal forstås sådan, at det stilles til de fysiske personer, der i sidste led af ejerskabet og kontrolhierarkiet ejer og/eller effektivt kontrollerer sådanne enheder.

| 23. | Ifølge forordningens artikel 4, litra f), skal »[...] statsborgere i medlemsstaterne [eje] mere end 50 % af foretagendet, og det er underlagt deres effektive kontrol [...]«. |
| --- | --- |

23.

Ifølge forordningens artikel 4, litra f), skal »[...] statsborgere i medlemsstaterne [eje] mere end 50 % af foretagendet, og det er underlagt deres effektive kontrol [...]«.

| 24. | Der kan opstå visse vanskeligheder, når de berørte personer har flere statsborgerskaber, og statsborgerskabet i en EU-medlemsstat ikke er det oprindelige. Det er i princippet op til hver enkelt medlemsstat at fastlægge betingelserne for erhvervelse og fortabelse af statsborgerskab. Som EU-Domstolens retspraksis bekræfter (9), skal medlemsstaterne imidlertid, når de udøver deres beføjelser på statsborgerskabsområdet, tage behørigt hensyn til EU-retten. Med andre ord reguleres betingelserne og procedurerne for erhvervelse og fortabelse af statsborgerskab i medlemsstaterne ved national lov i det enkelte medlemsland med forbehold af overholdelse af EU-retten. |
| --- | --- |

24.

Der kan opstå visse vanskeligheder, når de berørte personer har flere statsborgerskaber, og statsborgerskabet i en EU-medlemsstat ikke er det oprindelige. Det er i princippet op til hver enkelt medlemsstat at fastlægge betingelserne for erhvervelse og fortabelse af statsborgerskab. Som EU-Domstolens retspraksis bekræfter (9), skal medlemsstaterne imidlertid, når de udøver deres beføjelser på statsborgerskabsområdet, tage behørigt hensyn til EU-retten. Med andre ord reguleres betingelserne og procedurerne for erhvervelse og fortabelse af statsborgerskab i medlemsstaterne ved national lov i det enkelte medlemsland med forbehold af overholdelse af EU-retten.

| 25. | Medlemsstaterne skal bruge deres beføjelser til at tildele statsborgerskab i en ægte ånd af samarbejde med andre medlemsstater og EU (artikel 4, stk. 3, i TEUF). Der bør tages hensyn til de normer og forpligtelser, som de er bundet af i henhold til international ret, og de kriterier, som medlemsstaterne traditionelt bygger deres nationale love på. Disse principper kræver især, at der består en ægte forbindelse mellem ansøgeren og landet eller dets statsborgere. |
| --- | --- |

25.

Medlemsstaterne skal bruge deres beføjelser til at tildele statsborgerskab i en ægte ånd af samarbejde med andre medlemsstater og EU (artikel 4, stk. 3, i TEUF). Der bør tages hensyn til de normer og forpligtelser, som de er bundet af i henhold til international ret, og de kriterier, som medlemsstaterne traditionelt bygger deres nationale love på. Disse principper kræver især, at der består en ægte forbindelse mellem ansøgeren og landet eller dets statsborgere.

5.   EJERSKAB

5.1.   Generel fremgangsmåde

| 26. | Hvad angår ejerskab, bestemmes det i forordningens artikel 4, litra f), at et foretagende skal kunne få en licens udstedt af den kompetente licensudstedende myndighed, såfremt »medlemsstater og/eller statsborgere i medlemsstaterne ejer mere end 50 % af foretagendet«. |
| --- | --- |

26.

Hvad angår ejerskab, bestemmes det i forordningens artikel 4, litra f), at et foretagende skal kunne få en licens udstedt af den kompetente licensudstedende myndighed, såfremt »medlemsstater og/eller statsborgere i medlemsstaterne ejer mere end 50 % af foretagendet«.

| 27. | Kommissionen mener, at dette ejerskabskrav opfyldes, hvis mindst 50 % af kapitalen i det berørte foretagende plus én aktie ejes af medlemsstaterne og/eller statsborgere i medlemsstaterne. |
| --- | --- |

27.

Kommissionen mener, at dette ejerskabskrav opfyldes, hvis mindst 50 % af kapitalen i det berørte foretagende plus én aktie ejes af medlemsstaterne og/eller statsborgere i medlemsstaterne.

| 28. | I denne forbindelse forstår Kommissionen kapital som foretagendets egenkapital. Det er derfor afgørende for vurderingen af overholdelsen af ejerskabskravet at fastslå, hvilken kapital i foretagendet der kan betegnes som egenkapital. |
| --- | --- |

28.

I denne forbindelse forstår Kommissionen kapital som foretagendets egenkapital. Det er derfor afgørende for vurderingen af overholdelsen af ejerskabskravet at fastslå, hvilken kapital i foretagendet der kan betegnes som egenkapital.

| 29. | I Swissair/Sabena-beslutningen fastslog Kommissionen, at spørgsmålet om, hvorvidt en bestemt type kapital kan betegnes som egenkapital, kun kan besvares i hver enkelt sag i lyset af alle dens relevante omstændigheder. Hvis kapitalen imidlertid ikke giver ejerne en af følgende to rettigheder i et nævneværdigt omfang, skal man generelt se bort fra denne kapital ved bestemmelsen af ejerforholdene i et foretagende i henhold til artikel 4, litra f):






  a) | retten til at deltage i beslutninger, der påvirker driften af foretagendet |
| --- | --- | --- |

29.

I Swissair/Sabena-beslutningen fastslog Kommissionen, at spørgsmålet om, hvorvidt en bestemt type kapital kan betegnes som egenkapital, kun kan besvares i hver enkelt sag i lyset af alle dens relevante omstændigheder. Hvis kapitalen imidlertid ikke giver ejerne en af følgende to rettigheder i et nævneværdigt omfang, skal man generelt se bort fra denne kapital ved bestemmelsen af ejerforholdene i et foretagende i henhold til artikel 4, litra f):

a)

retten til at deltage i beslutninger, der påvirker driften af foretagendet

| b) | retten til at modtage en andel af den overskydende fortjeneste eller i tilfælde af afvikling af de resterende aktiver i foretagendet, efter at alle andre forpligtelser er blevet opfyldt (med andre ord afspejler andelene risiko og fortjeneste ved normal virksomhed). |
| --- | --- |

b)

retten til at modtage en andel af den overskydende fortjeneste eller i tilfælde af afvikling af de resterende aktiver i foretagendet, efter at alle andre forpligtelser er blevet opfyldt (med andre ord afspejler andelene risiko og fortjeneste ved normal virksomhed).

| 30. | Selv om den kompetente licensudstedende myndighed altid bør analysere komplekse strukturer nøje, mener Kommissionen, at en detaljeret analyse især er påkrævet, når følgende spørgsmål opstår:






  a) | forekomst af forskellige aktieklasser med forskellige værdier og karakteristika |
| --- | --- | --- |

30.

Selv om den kompetente licensudstedende myndighed altid bør analysere komplekse strukturer nøje, mener Kommissionen, at en detaljeret analyse især er påkrævet, når følgende spørgsmål opstår:

a)

forekomst af forskellige aktieklasser med forskellige værdier og karakteristika

| b) | forekomst af warrants eller optioner, der risikerer at udhule en aktieklasses betegnelse som »egenkapital« (10) |
| --- | --- |

b)

forekomst af warrants eller optioner, der risikerer at udhule en aktieklasses betegnelse som »egenkapital« (10)

| c) | forekomst af institutionelle investorer, hvor den reelle ejer i tråd med punkt 44 ikke umiddelbart kan identificeres. |
| --- | --- |

c)

forekomst af institutionelle investorer, hvor den reelle ejer i tråd med punkt 44 ikke umiddelbart kan identificeres.

| 31. | Som det fremgår af punkt 22 ovenfor, mener Kommissionen, at ejerskabet i et foretagende, hvis aktier ejes af en anden enhed (og ikke en fysisk person, herefter »mellemliggende enhed«), skal vurderes ud fra, hvilket statsborgerskab de personer har, som ejer aktierne i denne anden enhed (eller hvilken medlemsstat der er tale om). |
| --- | --- |

31.

Som det fremgår af punkt 22 ovenfor, mener Kommissionen, at ejerskabet i et foretagende, hvis aktier ejes af en anden enhed (og ikke en fysisk person, herefter »mellemliggende enhed«), skal vurderes ud fra, hvilket statsborgerskab de personer har, som ejer aktierne i denne anden enhed (eller hvilken medlemsstat der er tale om).

| 32. | I denne forbindelse finder de overvejelser, der er beskrevet i punkt 22-24 ovenfor, på samme måde anvendelse på aktier, der ejes af den mellemliggende enhed. |
| --- | --- |

32.

I denne forbindelse finder de overvejelser, der er beskrevet i punkt 22-24 ovenfor, på samme måde anvendelse på aktier, der ejes af den mellemliggende enhed.

| 33. | Der kan opstå specifikke problemer, hvis både den andel af luftfartsselskabet, der ejes af EU-aktionærer i den mellemliggende enhed, og den andel, der ejes af den mellemliggende enhed, repræsenterer under 100 % af den samlede aktiekapital. |
| --- | --- |

33.

Der kan opstå specifikke problemer, hvis både den andel af luftfartsselskabet, der ejes af EU-aktionærer i den mellemliggende enhed, og den andel, der ejes af den mellemliggende enhed, repræsenterer under 100 % af den samlede aktiekapital.

| 34. | Følgende tilfælde kunne tjene som eksempel: EU-aktionærer ejer 55 % af selskabet A (resten ejes af tredjelande eller tredjelandsstatsborgere, herefter »tredjelandsaktionærer«), og selskab A ejer igen 60 % af luftfartsselskabet B, hvor de resterende 40 % af aktierne i selskab B ejes af tredjelandsaktionærer. |
| --- | --- |

34.

Følgende tilfælde kunne tjene som eksempel: EU-aktionærer ejer 55 % af selskabet A (resten ejes af tredjelande eller tredjelandsstatsborgere, herefter »tredjelandsaktionærer«), og selskab A ejer igen 60 % af luftfartsselskabet B, hvor de resterende 40 % af aktierne i selskab B ejes af tredjelandsaktionærer.

| 35. | Her er spørgsmålet, om EU-aktionærerne »ejer mere end 50 % af foretagendet«. |
| --- | --- |

35.

Her er spørgsmålet, om EU-aktionærerne »ejer mere end 50 % af foretagendet«.

| 36. | Som forklaret i punkt 28 ovenfor indebærer »ejerskab« ret til at deltage i beslutninger, der påvirker driften af foretagendet, foruden pekuniære rettigheder, nemlig til at modtage en andel af den overskydende fortjeneste eller i tilfælde af afvikling af de resterende aktiver i foretagendet, efter at alle andre forpligtelser er blevet opfyldt. |
| --- | --- |

36.

Som forklaret i punkt 28 ovenfor indebærer »ejerskab« ret til at deltage i beslutninger, der påvirker driften af foretagendet, foruden pekuniære rettigheder, nemlig til at modtage en andel af den overskydende fortjeneste eller i tilfælde af afvikling af de resterende aktiver i foretagendet, efter at alle andre forpligtelser er blevet opfyldt.

| 37. | Hvad angår retten til at deltage i beslutninger, der påvirker driften af foretagendet, bør en situation som den ovenfor beskrevne normalt anses for at opfylde kravet i artikel 4, litra f), i forordningen, idet det antages, at alle involverede aktier har samme stemmerettigheder, og at ingen særlige ordninger hindrer EU-aktionærer i at kontrollere de stemmer, som selskab A benytter sig af i selskab B i kraft af sin majoritetsandel. |
| --- | --- |

37.

Hvad angår retten til at deltage i beslutninger, der påvirker driften af foretagendet, bør en situation som den ovenfor beskrevne normalt anses for at opfylde kravet i artikel 4, litra f), i forordningen, idet det antages, at alle involverede aktier har samme stemmerettigheder, og at ingen særlige ordninger hindrer EU-aktionærer i at kontrollere de stemmer, som selskab A benytter sig af i selskab B i kraft af sin majoritetsandel.

| 38. | Hvad pekuniære rettigheder angår, bør der tages hensyn til, at sådanne rettigheder kan være genstand for specifikke interne ordninger, også selv om den pågældende andel i luftfartsselskabet ejes direkte af EU-aktionærerne og ikke via en mellemliggende enhed. Der kunne være tale om privilegier til tredjelandsaktionærer på bekostning af EU-aktionærer. Som forklaret i Swissair/Sabena-beslutningen er sådanne situationer ikke nødvendigvis diskvalificerende i henhold til artikel 4, litra f), i forordningen, forudsat at EU-aktionærerne nyder de pågældende (pekuniære) rettigheder »i et nævneværdigt omfang«. |
| --- | --- |

38.

Hvad pekuniære rettigheder angår, bør der tages hensyn til, at sådanne rettigheder kan være genstand for specifikke interne ordninger, også selv om den pågældende andel i luftfartsselskabet ejes direkte af EU-aktionærerne og ikke via en mellemliggende enhed. Der kunne være tale om privilegier til tredjelandsaktionærer på bekostning af EU-aktionærer. Som forklaret i Swissair/Sabena-beslutningen er sådanne situationer ikke nødvendigvis diskvalificerende i henhold til artikel 4, litra f), i forordningen, forudsat at EU-aktionærerne nyder de pågældende (pekuniære) rettigheder »i et nævneværdigt omfang«.

| 39. | De samme principper bør gælde, hvis pekuniære rettigheder påvirkes af, at EU-aktionærernes deltagelse i luftfartsselskabet går gennem en mellemliggende enhed, og at deltagelsen i hvert led udgør under 100 % af aktiekapitalen. |
| --- | --- |

39.

De samme principper bør gælde, hvis pekuniære rettigheder påvirkes af, at EU-aktionærernes deltagelse i luftfartsselskabet går gennem en mellemliggende enhed, og at deltagelsen i hvert led udgør under 100 % af aktiekapitalen.

| 40. | Hvis fortjenesten i ovenstående eksempel, der udloddes af luftfartsselskab B, og provenuet fra de resterende aktiver i tilfælde af B's afvikling tilfalder EU-aktionærer proportionalt med deres udvandede aktier (hvis alle aktier i selskab A og i luftfartsselskab B er af samme klasse), kan de pekuniære rettigheder stadig anses for at være tilstrækkelige i henseende til forordningens artikel 4, litra f). |
| --- | --- |

40.

Hvis fortjenesten i ovenstående eksempel, der udloddes af luftfartsselskab B, og provenuet fra de resterende aktiver i tilfælde af B's afvikling tilfalder EU-aktionærer proportionalt med deres udvandede aktier (hvis alle aktier i selskab A og i luftfartsselskab B er af samme klasse), kan de pekuniære rettigheder stadig anses for at være tilstrækkelige i henseende til forordningens artikel 4, litra f).

| 41. | Sådanne tilfælde bør imidlertid behandles individuelt under hensyntagen til alle omstændigheder og især alle ordninger, der påvirker de relevante rettigheder og forpligtelser. |
| --- | --- |

41.

Sådanne tilfælde bør imidlertid behandles individuelt under hensyntagen til alle omstændigheder og især alle ordninger, der påvirker de relevante rettigheder og forpligtelser.

| 42. | For at ovenstående vurdering kan foretages, bør licensindehavere eller -ansøgere levere dokumentation til den licensudstedende myndighed for de rettigheder, der knytter sig til de forskellige aktieklasser, samt for aktiernes reelle ejere. |
| --- | --- |

42.

For at ovenstående vurdering kan foretages, bør licensindehavere eller -ansøgere levere dokumentation til den licensudstedende myndighed for de rettigheder, der knytter sig til de forskellige aktieklasser, samt for aktiernes reelle ejere.

5.2.   Ejerforholdsspørgsmål i børsnoterede foretagender og ved institutionelle investeringer

| 43. | Der kunne opstå særlige udfordringer ved vurderingen af ejerskabskravet i forbindelse med foretagender, som er børsnoterede eller ejet af investeringsselskaber, idet aktieandelene kan variere fra dag til dag, og der kan være mange stadier i ejerskabet. Foretagendet bør i alle stadier kunne påvise, at aktiemajoriteten ejes af EU-aktionærer. |
| --- | --- |

43.

Der kunne opstå særlige udfordringer ved vurderingen af ejerskabskravet i forbindelse med foretagender, som er børsnoterede eller ejet af investeringsselskaber, idet aktieandelene kan variere fra dag til dag, og der kan være mange stadier i ejerskabet. Foretagendet bør i alle stadier kunne påvise, at aktiemajoriteten ejes af EU-aktionærer.

| 44. | Hvis aktierne ejes af en nominee, formueforvalter, fond eller andre institutionelle investorer, kan ejerskabskravet opfyldes, hvis den pågældende nominee, formueforvalter eller anden registrerede ejer er en medlemsstat eller en statsborger fra en medlemsstat. Der bør imidlertid tages hensyn til alle elementer, som kan pege i retning af, at en anden person er ejeren set fra et økonomisk synspunkt, dvs. den reelle ejer af de føromtalte rettigheder. Dette vil især afhænge af de aftaler eller andre ordninger, der forpligter sådanne institutionelle investorer. |
| --- | --- |

44.

Hvis aktierne ejes af en nominee, formueforvalter, fond eller andre institutionelle investorer, kan ejerskabskravet opfyldes, hvis den pågældende nominee, formueforvalter eller anden registrerede ejer er en medlemsstat eller en statsborger fra en medlemsstat. Der bør imidlertid tages hensyn til alle elementer, som kan pege i retning af, at en anden person er ejeren set fra et økonomisk synspunkt, dvs. den reelle ejer af de føromtalte rettigheder. Dette vil især afhænge af de aftaler eller andre ordninger, der forpligter sådanne institutionelle investorer.

6.   EFFEKTIV KONTROL

6.1.   Generel fremgangsmåde

| 45. | Det bestemmes i forordningens artikel 4, litra f), at et foretagende skal kunne få en licens udstedt af den kompetente licensudstedende myndighed, såfremt »det er underlagt deres effektive kontrol«, hvor deres forstås som »medlemsstater og/eller statsborgere i medlemsstaterne«. |
| --- | --- |

45.

Det bestemmes i forordningens artikel 4, litra f), at et foretagende skal kunne få en licens udstedt af den kompetente licensudstedende myndighed, såfremt »det er underlagt deres effektive kontrol«, hvor deres forstås som »medlemsstater og/eller statsborgere i medlemsstaterne«.

| 46. | Begrebet »effektiv kontrol« er defineret i artikel 2, nr. 9), i forordningen som
  »et forhold, der bygger på rettigheder, aftaler eller andre midler, som enkeltvis eller tilsammen, under hensyn til alle faktiske og retlige forhold, giver mulighed for, direkte eller indirekte at få afgørende indflydelse på et foretagende, særlig ved:






  a) | brugsret til foretagendets aktiver eller dele deraf |
| --- | --- | --- |

46.

Begrebet »effektiv kontrol« er defineret i artikel 2, nr. 9), i forordningen som

»et forhold, der bygger på rettigheder, aftaler eller andre midler, som enkeltvis eller tilsammen, under hensyn til alle faktiske og retlige forhold, giver mulighed for, direkte eller indirekte at få afgørende indflydelse på et foretagende, særlig ved:

a)

brugsret til foretagendets aktiver eller dele deraf

| b) | rettigheder eller aftaler, som sikrer afgørende indflydelse på sammensætningen af foretagendets organer, på deres afstemninger eller beslutninger, eller som på anden måde sikrer afgørende indflydelse på et foretagendes drift«. |
| --- | --- |

b)

rettigheder eller aftaler, som sikrer afgørende indflydelse på sammensætningen af foretagendets organer, på deres afstemninger eller beslutninger, eller som på anden måde sikrer afgørende indflydelse på et foretagendes drift«.

| 47. | Som forklaret i Swissair/Sabena-beslutningen kræver denne bestemmelse en vurdering af den stilling, som medlemsstater og/eller deres statsborgere befinder sig i i henseende til, hvorvidt de alt i alt har en afgørende indflydelse på ledelsen af det berørte foretagende på en sådan måde, at det overstiger indflydelsen fra tredjelandsaktionærer. Denne analyse bygger bl.a. på de tilgængelige muligheder, som EU-aktionærer har for at opnå positiv indflydelse på foretagendets strategiske forretningsbeslutninger. |
| --- | --- |

47.

Som forklaret i Swissair/Sabena-beslutningen kræver denne bestemmelse en vurdering af den stilling, som medlemsstater og/eller deres statsborgere befinder sig i i henseende til, hvorvidt de alt i alt har en afgørende indflydelse på ledelsen af det berørte foretagende på en sådan måde, at det overstiger indflydelsen fra tredjelandsaktionærer. Denne analyse bygger bl.a. på de tilgængelige muligheder, som EU-aktionærer har for at opnå positiv indflydelse på foretagendets strategiske forretningsbeslutninger.

| 48. | Strategiske forretningsbeslutninger vedrører især udnævnelse af den øverste ledelse, vedtagelse af budgettet og/eller forretningsplanen og større investeringer eller markedsspecifikke rettigheder. |
| --- | --- |

48.

Strategiske forretningsbeslutninger vedrører især udnævnelse af den øverste ledelse, vedtagelse af budgettet og/eller forretningsplanen og større investeringer eller markedsspecifikke rettigheder.

| 49. | I denne forbindelse ville man først skulle identificere, hvor sådanne beslutninger træffes, og på hvilke vilkår. Dette indebærer, at der skal foretages en analyse af foretagendets virksomhedsledelse med henblik på at skabe et overordnet overblik over, hvordan foretagendet fungerer. |
| --- | --- |

49.

I denne forbindelse ville man først skulle identificere, hvor sådanne beslutninger træffes, og på hvilke vilkår. Dette indebærer, at der skal foretages en analyse af foretagendets virksomhedsledelse med henblik på at skabe et overordnet overblik over, hvordan foretagendet fungerer.

| 50. | Dernæst bør der ses nærmere på andre emner, der kan påvirke beslutningstagningen vedrørende vigtige strategiske forretningsanliggender. Disse emner omfatter aktionærrettigheder, finansielle forbindelser og kommercielt samarbejde mellem foretagendet og enhver tredjelandsaktionær. Der gives mere detaljeret vejledning i vurderingskriterierne nedenfor. Imidlertid er det ikke muligt at opstille en udtømmende liste over elementer, der er potentielt relevante for analysen i en given sag. Derfor kan der være andre end de her nævnte elementer, der også er relevante, afhængigt af omstændighederne i det foreliggende tilfælde. |
| --- | --- |

50.

Dernæst bør der ses nærmere på andre emner, der kan påvirke beslutningstagningen vedrørende vigtige strategiske forretningsanliggender. Disse emner omfatter aktionærrettigheder, finansielle forbindelser og kommercielt samarbejde mellem foretagendet og enhver tredjelandsaktionær. Der gives mere detaljeret vejledning i vurderingskriterierne nedenfor. Imidlertid er det ikke muligt at opstille en udtømmende liste over elementer, der er potentielt relevante for analysen i en given sag. Derfor kan der være andre end de her nævnte elementer, der også er relevante, afhængigt af omstændighederne i det foreliggende tilfælde.

| 51. | Som forklaret i Swissair/Sabena-beslutningen skal foretagendet alene være underlagt medlemsstaternes eller deres statsborgeres effektive kontrol. Dette ville naturligvis ikke være tilfældet, hvis medlemsstaterne eller deres statsborgere blot har vetoret og ingen rettigheder, der giver dem mulighed for positiv indflydelse på ledelsen af det pågældende foretagende. |
| --- | --- |

51.

Som forklaret i Swissair/Sabena-beslutningen skal foretagendet alene være underlagt medlemsstaternes eller deres statsborgeres effektive kontrol. Dette ville naturligvis ikke være tilfældet, hvis medlemsstaterne eller deres statsborgere blot har vetoret og ingen rettigheder, der giver dem mulighed for positiv indflydelse på ledelsen af det pågældende foretagende.

| 52. | En række faktorer kan bidrage til at give EU-aktionærer positiv indflydelse, f.eks. initiativrettigheder eller mekanismer til tidlig eller privilegeret adgang til information internt i foretagendet. |
| --- | --- |

52.

En række faktorer kan bidrage til at give EU-aktionærer positiv indflydelse, f.eks. initiativrettigheder eller mekanismer til tidlig eller privilegeret adgang til information internt i foretagendet.

| 53. | De generelle principper som beskrevet ovenfor skal anvendes under hensyn til alle faktiske og retlige forhold. Det enkelte tilfælde skal vurderes på sit eget grundlag. |
| --- | --- |

53.

De generelle principper som beskrevet ovenfor skal anvendes under hensyn til alle faktiske og retlige forhold. Det enkelte tilfælde skal vurderes på sit eget grundlag.

| 54. | Sager, hvor der er brug for en analyse af forordningens artikel 4, litra f), indebærer ofte også anvendelse af Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 af 20. januar 2004 om kontrol med fusioner og virksomhedsovertagelser (11) (»fusionsforordningen«). Eftersom definitionen af kontrol i de respektive forordninger frembyder visse ligheder, forekommer det nyttigt at føje følgende præciseringer til. |
| --- | --- |

54.

Sager, hvor der er brug for en analyse af forordningens artikel 4, litra f), indebærer ofte også anvendelse af Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 af 20. januar 2004 om kontrol med fusioner og virksomhedsovertagelser (11) (»fusionsforordningen«). Eftersom definitionen af kontrol i de respektive forordninger frembyder visse ligheder, forekommer det nyttigt at føje følgende præciseringer til.

| 55. | For det første er det vigtigt at bemærke, at de to begreber »fælles kontrol« i fusionsforordningen og »effektiv kontrol« i forordningen i henseende til EU-aktionærer ikke udelukker hinanden, hvilket også fremgår af Swissair/Sabena-beslutningen. |
| --- | --- |

55.

For det første er det vigtigt at bemærke, at de to begreber »fælles kontrol« i fusionsforordningen og »effektiv kontrol« i forordningen i henseende til EU-aktionærer ikke udelukker hinanden, hvilket også fremgår af Swissair/Sabena-beslutningen.

| 56. | For det andet er kontrolkravet i artikel 4, litra f), i forordningen ikke opfyldt, hvis tredjelandsaktionæren alene har den fulde kontrol over foretagendet (12). I et sådant tilfælde kan foretagendet pr. definition ikke være effektivt kontrolleret af EU-aktionærerne i henhold til forordningen. |
| --- | --- |

56.

For det andet er kontrolkravet i artikel 4, litra f), i forordningen ikke opfyldt, hvis tredjelandsaktionæren alene har den fulde kontrol over foretagendet (12). I et sådant tilfælde kan foretagendet pr. definition ikke være effektivt kontrolleret af EU-aktionærerne i henhold til forordningen.

| 57. | Eftersom problemstillingerne i fusionsforordningen og ejerskabs- og kontrolkravene i forordningen frembyder en række ligheder, uanset forskellene mellem de to ordninger, vurderer Kommissionen i relevant omfang sagerne på baggrund af begge ordninger samtidig. I denne forbindelse vil Kommissionens tjenestegrene naturligvis arbejde tæt sammen. |
| --- | --- |

57.

Eftersom problemstillingerne i fusionsforordningen og ejerskabs- og kontrolkravene i forordningen frembyder en række ligheder, uanset forskellene mellem de to ordninger, vurderer Kommissionen i relevant omfang sagerne på baggrund af begge ordninger samtidig. I denne forbindelse vil Kommissionens tjenestegrene naturligvis arbejde tæt sammen.

6.2.   Bedømmelseskriterier

| 58. | Ingen vejledning kan tage højde for alle mulige konstellationer af kontrol med et foretagende, når der også skal tages hensyn til forskellene mellem de nationale regler om virksomhedsledelse. Enhver vurdering skal foretages fra sag til sag, og hvert enkelt tilfældes faktiske og retlige forhold skal tages i betragtning. |
| --- | --- |

58.

Ingen vejledning kan tage højde for alle mulige konstellationer af kontrol med et foretagende, når der også skal tages hensyn til forskellene mellem de nationale regler om virksomhedsledelse. Enhver vurdering skal foretages fra sag til sag, og hvert enkelt tilfældes faktiske og retlige forhold skal tages i betragtning.

| 59. | På denne baggrund giver denne vejledning visse generelle principper for vurdering og belyser visse problemstillinger, som kan give anledning til betænkeligheder og derfor kræver en mere detaljeret analyse i forhold til kriteriet om effektiv kontrol (13). |
| --- | --- |

59.

På denne baggrund giver denne vejledning visse generelle principper for vurdering og belyser visse problemstillinger, som kan give anledning til betænkeligheder og derfor kræver en mere detaljeret analyse i forhold til kriteriet om effektiv kontrol (13).

6.2.1.   Virksomhedsledelse

| 60. | Det første skridt i vurderingen af effektiv kontrol består i at analysere foretagendets virksomhedsledelse. Virksomhedsledelse i denne forbindelse betyder processer og procedurer, hvorigennem foretagendet vedtager beslutninger, der er relevante for driften af virksomheden. |
| --- | --- |

60.

Det første skridt i vurderingen af effektiv kontrol består i at analysere foretagendets virksomhedsledelse. Virksomhedsledelse i denne forbindelse betyder processer og procedurer, hvorigennem foretagendet vedtager beslutninger, der er relevante for driften af virksomheden.

| 61. | Analysen af virksomhedsledelsen bør behandle både de foreliggende retlige og faktiske elementer. |
| --- | --- |

61.

Analysen af virksomhedsledelsen bør behandle både de foreliggende retlige og faktiske elementer.

| 62. | Analysen bør identificere foretagendets beslutningstagende organer, deres kompetencer og sammensætning, relevante regler om udnævnelse, valg, honorering, fratræden og afskedigelse, arten af de beslutninger, der træffes, beslutningstagningsprocedurerne, herunder regler om beslutningsdygtighed og afstemning (flertal, enstemmighed osv.), eventuelle beføjelser tildelt andre organer (angående f.eks. forslag, udnævnelser, høring, bindende eller ikkebindende udtalelser, anbefalinger og samtykke). |
| --- | --- |

62.

Analysen bør identificere foretagendets beslutningstagende organer, deres kompetencer og sammensætning, relevante regler om udnævnelse, valg, honorering, fratræden og afskedigelse, arten af de beslutninger, der træffes, beslutningstagningsprocedurerne, herunder regler om beslutningsdygtighed og afstemning (flertal, enstemmighed osv.), eventuelle beføjelser tildelt andre organer (angående f.eks. forslag, udnævnelser, høring, bindende eller ikkebindende udtalelser, anbefalinger og samtykke).

| 63. | Denne kortlægning bør dække alle beslutningstagende organer, især generalforsamlingen, det udøvende organ (f.eks. bestyrelsen eller direktionen), de kontrollerende organer (f.eks. tilsynsorganet), nøglemedarbejdere (ledere med ret til at træffe beslutninger vedrørende driften af virksomheden) og interne udvalg (rådgivende eller ikke). |
| --- | --- |

63.

Denne kortlægning bør dække alle beslutningstagende organer, især generalforsamlingen, det udøvende organ (f.eks. bestyrelsen eller direktionen), de kontrollerende organer (f.eks. tilsynsorganet), nøglemedarbejdere (ledere med ret til at træffe beslutninger vedrørende driften af virksomheden) og interne udvalg (rådgivende eller ikke).

| 64. | Analysen bør evaluere, hvordan medlemsstaterne og/eller deres statsborgere er repræsenteret i de beslutningstagende organer, og hvordan deres rettigheder i denne forbindelse giver dem mulighed for at bestemme de strategiske beslutninger under hensyntagen til den procedure, hvorefter de skal vedtages. I denne forbindelse bør analysen også omfatte kravet om beslutningsdygtighed i forbindelse med beslutningstagningen. |
| --- | --- |

64.

Analysen bør evaluere, hvordan medlemsstaterne og/eller deres statsborgere er repræsenteret i de beslutningstagende organer, og hvordan deres rettigheder i denne forbindelse giver dem mulighed for at bestemme de strategiske beslutninger under hensyntagen til den procedure, hvorefter de skal vedtages. I denne forbindelse bør analysen også omfatte kravet om beslutningsdygtighed i forbindelse med beslutningstagningen.

| 65. | I henseende til beslutningstagningen er analysen af eventuelle tredjelandsaktionærers vetoret særlig vigtig. Hvis disse aktionærer har omfattende vetorettigheder vedrørende anliggender, der er vigtige for driften af virksomheden, kunne det påvirke EU-aktionærernes evne til at udøve effektiv kontrol over foretagendet. Derfor ville en nøjere samlet vurdering af de respektive rettigheder, som EU- og tredjelandsaktionærer har, således skulle foretages fra sag til sag. |
| --- | --- |

65.

I henseende til beslutningstagningen er analysen af eventuelle tredjelandsaktionærers vetoret særlig vigtig. Hvis disse aktionærer har omfattende vetorettigheder vedrørende anliggender, der er vigtige for driften af virksomheden, kunne det påvirke EU-aktionærernes evne til at udøve effektiv kontrol over foretagendet. Derfor ville en nøjere samlet vurdering af de respektive rettigheder, som EU- og tredjelandsaktionærer har, således skulle foretages fra sag til sag.

| 66. | En given aktionærs mulighed for at nedlægge veto mod visse beslutninger indebærer ikke nødvendigvis, at det er denne aktionær, der udøver den effektive kontrol. Det bør kontrolleres, om disse vetorettigheder kun påvirker visse beslutninger af begrænset betydning eller snarere angår større strategiske beslutninger. Spørgsmålet er, om medlemsstaterne eller deres statsborgere ved en overordnet vurdering af de forskellige aktionærrettigheder har afgørende indflydelse på strategiske forretningsbeslutninger som forklaret i punkt 47 ovenfor. En sådan overordnet vurdering baseret på mange forskellige faktorer bør foretages fra sag til sag. |
| --- | --- |

66.

En given aktionærs mulighed for at nedlægge veto mod visse beslutninger indebærer ikke nødvendigvis, at det er denne aktionær, der udøver den effektive kontrol. Det bør kontrolleres, om disse vetorettigheder kun påvirker visse beslutninger af begrænset betydning eller snarere angår større strategiske beslutninger. Spørgsmålet er, om medlemsstaterne eller deres statsborgere ved en overordnet vurdering af de forskellige aktionærrettigheder har afgørende indflydelse på strategiske forretningsbeslutninger som forklaret i punkt 47 ovenfor. En sådan overordnet vurdering baseret på mange forskellige faktorer bør foretages fra sag til sag.

| 67. | En tredjelandsaktionær kan have vetoret, uden at dette nødvendigvis fører til, at EU-aktionærerne mister deres effektive kontrol. |
| --- | --- |

67.

En tredjelandsaktionær kan have vetoret, uden at dette nødvendigvis fører til, at EU-aktionærerne mister deres effektive kontrol.

| 68. | Et muligt scenarie kan være, at tredjelandsaktionærernes vetoret er nødvendig og står i et rimeligt forhold til målet om at beskytte værdien af en mindretalsinvestering. Typisk vil sådanne vetorettigheder vedrøre ændringer af vedtægter eller et lignende stiftelsesdokument, en forhøjelse eller nedbringelse af kapitalen, en udstedelse af obligationer, der kan konverteres til aktier, eller en ændring af de rettigheder, der knytter sig til aktier, børsnotering eller offentligt udbud, til udlodning af dividende, til virksomhedens ophør eller en væsentlig ændring i virksomheden eller til beslutninger om fusion, genopdeling eller afvikling. Som sådan indebærer dette ikke, at EU-aktionærerne ikke har den effektive kontrol. |
| --- | --- |

68.

Et muligt scenarie kan være, at tredjelandsaktionærernes vetoret er nødvendig og står i et rimeligt forhold til målet om at beskytte værdien af en mindretalsinvestering. Typisk vil sådanne vetorettigheder vedrøre ændringer af vedtægter eller et lignende stiftelsesdokument, en forhøjelse eller nedbringelse af kapitalen, en udstedelse af obligationer, der kan konverteres til aktier, eller en ændring af de rettigheder, der knytter sig til aktier, børsnotering eller offentligt udbud, til udlodning af dividende, til virksomhedens ophør eller en væsentlig ændring i virksomheden eller til beslutninger om fusion, genopdeling eller afvikling. Som sådan indebærer dette ikke, at EU-aktionærerne ikke har den effektive kontrol.

| 69. | Det kan være nødvendigt at foretage en mere tilbundsgående vurdering, hvis tredjelandsaktionærernes vetorettigheder vedrører andre anliggender, navnlig beslutninger, som vil kunne få væsentlig indflydelse på eller blokere for driften af virksomheden, f.eks. erhvervelse af aktiver, investeringer, udvidelse eller accept af finansielle instrumenter som garantier eller lån, kontrakter, forretningstransaktioner med personer, der er knyttet til foretagendet eller en af dets aktionærer. |
| --- | --- |

69.

Det kan være nødvendigt at foretage en mere tilbundsgående vurdering, hvis tredjelandsaktionærernes vetorettigheder vedrører andre anliggender, navnlig beslutninger, som vil kunne få væsentlig indflydelse på eller blokere for driften af virksomheden, f.eks. erhvervelse af aktiver, investeringer, udvidelse eller accept af finansielle instrumenter som garantier eller lån, kontrakter, forretningstransaktioner med personer, der er knyttet til foretagendet eller en af dets aktionærer.

| 70. | Elementer, der kan give anledning til en sådan tilbundsgående vurdering, afhængigt af genstanden for den beslutning, der skal træffes, kan være stemmeafgivning, beslutninger, der kun kan træffes ved enstemmighed, tredjelandsaktionærernes eventuelle ret til at udnævne personer til visse (vigtige) stillinger, et krav om, at (vigtige) beslutninger træffes på forslag eller anbefaling fra sådanne aktionærer, krav om, at der på anmodning fra sådanne aktionærer ikke foretages afstemning, at der foretages afstemning under ét osv. |
| --- | --- |

70.

Elementer, der kan give anledning til en sådan tilbundsgående vurdering, afhængigt af genstanden for den beslutning, der skal træffes, kan være stemmeafgivning, beslutninger, der kun kan træffes ved enstemmighed, tredjelandsaktionærernes eventuelle ret til at udnævne personer til visse (vigtige) stillinger, et krav om, at (vigtige) beslutninger træffes på forslag eller anbefaling fra sådanne aktionærer, krav om, at der på anmodning fra sådanne aktionærer ikke foretages afstemning, at der foretages afstemning under ét osv.

| 71. | For så vidt angår beslutninger truffet på aktionærmøderne i foretagendet, skal aktionærstrukturen, fremmødet på aktionærmøderne og afstemningsmønstret på disse møder måske tages i betragtning. I tilfælde, hvor foretagendets ejerskab er bredt spredt ud, og en enkelt tredjelandsaktionær er en af de største aktionærer, kan denne aktionær være i en stilling, hvor vedkommende får sine forslag til afstemning, selv om vedkommendes andel er betydeligt lavere end 50 %. Det kan derfor være nødvendigt at vurdere EU-aktionærers fremmøde på aktionærmøder og deres afstemningsmønster for at fastslå, om de faktisk effektivt kontrollerer foretagendet. |
| --- | --- |

71.

For så vidt angår beslutninger truffet på aktionærmøderne i foretagendet, skal aktionærstrukturen, fremmødet på aktionærmøderne og afstemningsmønstret på disse møder måske tages i betragtning. I tilfælde, hvor foretagendets ejerskab er bredt spredt ud, og en enkelt tredjelandsaktionær er en af de største aktionærer, kan denne aktionær være i en stilling, hvor vedkommende får sine forslag til afstemning, selv om vedkommendes andel er betydeligt lavere end 50 %. Det kan derfor være nødvendigt at vurdere EU-aktionærers fremmøde på aktionærmøder og deres afstemningsmønster for at fastslå, om de faktisk effektivt kontrollerer foretagendet.

| 72. | Især hvis et tredjeland eller en tredjelandsstatsborger ejer en andel på mere end 30 % af et foretagende, kan det som udgangspunkt kræve en tilbundsgående vurdering fra den licensudstedende myndigheds side. I tilfælde, hvor foretagendets ejerskab er bredt spredt ud, og en enkelt tredjelandsaktionær er en af de største aktionærer, kan en lavere andel også kræve en vurdering. |
| --- | --- |

72.

Især hvis et tredjeland eller en tredjelandsstatsborger ejer en andel på mere end 30 % af et foretagende, kan det som udgangspunkt kræve en tilbundsgående vurdering fra den licensudstedende myndigheds side. I tilfælde, hvor foretagendets ejerskab er bredt spredt ud, og en enkelt tredjelandsaktionær er en af de største aktionærer, kan en lavere andel også kræve en vurdering.

| 73. | Hvorvidt personer, der sidder i nøglestillinger i foretagendet, har en tilknytning til tredjelandsaktionæren, kan i denne forbindelse også være relevant. Det samme gælder imidlertid ikke for sådanne personers nationalitet. Deres nationalitet siger ikke noget i sig selv med hensyn til at fastslå, hvorvidt foretagendet effektivt kontrolleres af medlemsstaterne og/eller deres statsborgere, slet ikke i en global branche som luftfarten. Det kan kun være relevant, om medlemsstaterne og/eller deres statsborgere har kontrol med de processer, der fører til vedtagelse af vigtige beslutninger, heriblandt udnævnelse eller afskedigelse af nøglemedarbejdere. |
| --- | --- |

73.

Hvorvidt personer, der sidder i nøglestillinger i foretagendet, har en tilknytning til tredjelandsaktionæren, kan i denne forbindelse også være relevant. Det samme gælder imidlertid ikke for sådanne personers nationalitet. Deres nationalitet siger ikke noget i sig selv med hensyn til at fastslå, hvorvidt foretagendet effektivt kontrolleres af medlemsstaterne og/eller deres statsborgere, slet ikke i en global branche som luftfarten. Det kan kun være relevant, om medlemsstaterne og/eller deres statsborgere har kontrol med de processer, der fører til vedtagelse af vigtige beslutninger, heriblandt udnævnelse eller afskedigelse af nøglemedarbejdere.

6.2.2.   Aktionærrettigheder

| 74. | Det er nødvendigt at vurdere aktionærrettighederne i forbindelse med vurderingen af den effektive kontrol, fordi omfattende aktionærrettigheder til tredjelandsaktionærer de facto kunne føre til en situation, hvor det snarere var disse end EU-aktionærerne, der effektivt kontrollerede foretagendet, eventuelt via den indflydelse, som tredjelandsaktionærerne øver på EU-aktionærerne. Dette kan f.eks. vedrøre evnen til at opnå indrømmelser i anliggender, der umiddelbart og i henseende til den aftalte virksomhedsledelse synes kontrolleret af EU-aktionærerne. |
| --- | --- |

74.

Det er nødvendigt at vurdere aktionærrettighederne i forbindelse med vurderingen af den effektive kontrol, fordi omfattende aktionærrettigheder til tredjelandsaktionærer de facto kunne føre til en situation, hvor det snarere var disse end EU-aktionærerne, der effektivt kontrollerede foretagendet, eventuelt via den indflydelse, som tredjelandsaktionærerne øver på EU-aktionærerne. Dette kan f.eks. vedrøre evnen til at opnå indrømmelser i anliggender, der umiddelbart og i henseende til den aftalte virksomhedsledelse synes kontrolleret af EU-aktionærerne.

| 75. | Nedenfor gives visse eksempler på aktionærrettigheder, som generelt kræver nærmere undersøgelser. |
| --- | --- |

75.

Nedenfor gives visse eksempler på aktionærrettigheder, som generelt kræver nærmere undersøgelser.

6.2.2.1.   Ret til at nedlægge veto mod overdragelse af aktier

| 76. | En ret, som tredjelandsaktionæren har til at nedlægge veto mod overdragelsen af aktier ejet af en EU-aktionær i foretagendet, bør undersøges nøje. Det er almindeligt, at der, efter at en tredjelandsaktionær har foretaget en investering, kommer en periode, hvor ingen af parterne må overdrage aktierne, eller overdragelsen er betinget af modpartens samtykke. Så længe denne periode ikke overstiger sædvanlig praksis i sektoren, kan den normalt ses som en garanti for stabilitet i investeringen og kan dermed ikke påvirke nogens stilling med hensyn til effektiv kontrol. Selv i sådanne tilfælde kan de specifikke omstændigheder dog kræve nærmere undersøgelse. Navnlig når begrænsningen kun gælder til fordel for tredjelandsaktionæren, kan dette tyde på en ubalance, idet EU-aktionærerne måske i vidt omfang er afhængige af tredjelandsaktionæren, mens det modsatte måske ikke er tilfældet. |
| --- | --- |

76.

En ret, som tredjelandsaktionæren har til at nedlægge veto mod overdragelsen af aktier ejet af en EU-aktionær i foretagendet, bør undersøges nøje. Det er almindeligt, at der, efter at en tredjelandsaktionær har foretaget en investering, kommer en periode, hvor ingen af parterne må overdrage aktierne, eller overdragelsen er betinget af modpartens samtykke. Så længe denne periode ikke overstiger sædvanlig praksis i sektoren, kan den normalt ses som en garanti for stabilitet i investeringen og kan dermed ikke påvirke nogens stilling med hensyn til effektiv kontrol. Selv i sådanne tilfælde kan de specifikke omstændigheder dog kræve nærmere undersøgelse. Navnlig når begrænsningen kun gælder til fordel for tredjelandsaktionæren, kan dette tyde på en ubalance, idet EU-aktionærerne måske i vidt omfang er afhængige af tredjelandsaktionæren, mens det modsatte måske ikke er tilfældet.

6.2.2.2.   Fortegningsrettigheder

| 77. | En fortegningsret er en ret, som en eksisterende aktionær har til at få buddet først, hvis de øvrige aktionærer ønsker at sælge deres aktier. Fortegningsrettigheder er almindelig forretningspraksis, og hvis de ikke rækker ud over, hvad der er nødvendigt for at beskytte aktionærernes investering, frembyder de ingen særlige problemer for den effektive kontrol. Visse former for fortegningsrettigheder kan dog have en virkning, der minder om vetoret med hensyn til overdragelse af aktier. Dette vil sandsynligvis være tilfældet, hvis tredjelandsaktionæren har ret til at fastsætte prisen på de pågældende aktier. |
| --- | --- |

77.

En fortegningsret er en ret, som en eksisterende aktionær har til at få buddet først, hvis de øvrige aktionærer ønsker at sælge deres aktier. Fortegningsrettigheder er almindelig forretningspraksis, og hvis de ikke rækker ud over, hvad der er nødvendigt for at beskytte aktionærernes investering, frembyder de ingen særlige problemer for den effektive kontrol. Visse former for fortegningsrettigheder kan dog have en virkning, der minder om vetoret med hensyn til overdragelse af aktier. Dette vil sandsynligvis være tilfældet, hvis tredjelandsaktionæren har ret til at fastsætte prisen på de pågældende aktier.

6.2.2.3.   Tredjelandsaktionærens ret til at sælge sine aktier

| 78. | For at beskytte værdien af deres investering og beskytte deres indflydelse i foretagendet mod udvanding forhandler mindretalsaktionærer sig hyppigt til en vis form for put-option. En sådan put-option giver den pågældende mindretalsaktionær ret til at sælge sine aktier tilbage til foretagendet (luftfartsselskabet) eller sælge dem til de øvrige aktionærer i tilfælde af en nærmere angivet hændelse til en nærmere angivet pris. Hvis dette er tilfældet, vil sådanne fortegningsrettigheder skulle tages i betragtning i den overordnede vurdering af den effektive kontrol. |
| --- | --- |

78.

For at beskytte værdien af deres investering og beskytte deres indflydelse i foretagendet mod udvanding forhandler mindretalsaktionærer sig hyppigt til en vis form for put-option. En sådan put-option giver den pågældende mindretalsaktionær ret til at sælge sine aktier tilbage til foretagendet (luftfartsselskabet) eller sælge dem til de øvrige aktionærer i tilfælde af en nærmere angivet hændelse til en nærmere angivet pris. Hvis dette er tilfældet, vil sådanne fortegningsrettigheder skulle tages i betragtning i den overordnede vurdering af den effektive kontrol.

| 79. | Hvis en tredjelandsaktionær får en sådan put-option, kan dette påvirke EU-aktionærernes effektive kontrol, idet tredjelandsaktionærens udtræden kunne destabilisere foretagendet både finansielt og kommercielt. Dette kunne skabe en situation, hvor tredjelandsaktionæren har indflydelse på EU-aktionærerne i et omfang, så disse ikke længere har den effektive kontrol. |
| --- | --- |

79.

Hvis en tredjelandsaktionær får en sådan put-option, kan dette påvirke EU-aktionærernes effektive kontrol, idet tredjelandsaktionærens udtræden kunne destabilisere foretagendet både finansielt og kommercielt. Dette kunne skabe en situation, hvor tredjelandsaktionæren har indflydelse på EU-aktionærerne i et omfang, så disse ikke længere har den effektive kontrol.

| 80. | Virkningen af put-optionen vil afhænge af de gældende betingelser, som derfor bør undersøges nøje. En meget vidtrækkende put-option, der tillader tredjelandsaktionæren at benytte sig af den i en lang række tilfælde, kan sætte denne aktionær i stand til at opnå indrømmelser fra foretagendet eller de resterende aktionærer i anliggender, som tredjelandsaktionæren normalt ikke kan beslutte eller nedlægge veto imod. Der opstår ingen særlige problemer, når put-optionen er begrænset til, hvad der er nødvendigt og står i et rimeligt forhold til målet om at beskytte tredjelandsaktionæren mod udvanding af vedkommendes aktier, mens øvrige tilfælde kræver nøjere undersøgelse. |
| --- | --- |

80.

Virkningen af put-optionen vil afhænge af de gældende betingelser, som derfor bør undersøges nøje. En meget vidtrækkende put-option, der tillader tredjelandsaktionæren at benytte sig af den i en lang række tilfælde, kan sætte denne aktionær i stand til at opnå indrømmelser fra foretagendet eller de resterende aktionærer i anliggender, som tredjelandsaktionæren normalt ikke kan beslutte eller nedlægge veto imod. Der opstår ingen særlige problemer, når put-optionen er begrænset til, hvad der er nødvendigt og står i et rimeligt forhold til målet om at beskytte tredjelandsaktionæren mod udvanding af vedkommendes aktier, mens øvrige tilfælde kræver nøjere undersøgelse.

6.2.2.4.   Retten til at købe yderligere aktier

| 81. | En call-option eller konverteringsret sætter tredjelandsaktionæren i stand til enten at købe flere aktier i foretagendet eller konvertere gæld eller kvasiegenkapital til aktier. Enhver yderligere stemmeret eller andre rettigheder, som en sådan aktionær måtte erhverve som følge af udøvelsen af en call-option eller en konverteringsret, bør undersøges med hensyn til deres potentielle virkning for den effektive kontrol over foretagendet. |
| --- | --- |

81.

En call-option eller konverteringsret sætter tredjelandsaktionæren i stand til enten at købe flere aktier i foretagendet eller konvertere gæld eller kvasiegenkapital til aktier. Enhver yderligere stemmeret eller andre rettigheder, som en sådan aktionær måtte erhverve som følge af udøvelsen af en call-option eller en konverteringsret, bør undersøges med hensyn til deres potentielle virkning for den effektive kontrol over foretagendet.

6.2.2.5.   Betingelser for investeringen

| 82. | Hvis en tredjelandsaktionær foretager sin investering på visse betingelser, kan det være nødvendigt at undersøge disse nærmere med hensyn til virkningen for den effektive kontrol. Selv om der ikke opstår særlige problemer, så længe betingelserne er nødvendige og står i et rimeligt forhold til målet om at beskytte værdien af investeringen, kan andre betingelser kræve mere tilbundsgående undersøgelser. |
| --- | --- |

82.

Hvis en tredjelandsaktionær foretager sin investering på visse betingelser, kan det være nødvendigt at undersøge disse nærmere med hensyn til virkningen for den effektive kontrol. Selv om der ikke opstår særlige problemer, så længe betingelserne er nødvendige og står i et rimeligt forhold til målet om at beskytte værdien af investeringen, kan andre betingelser kræve mere tilbundsgående undersøgelser.

| 83. | Betingelser, der vedrører godkendelse i henhold til loven eller andre anliggender, som kan anses for at falde inden for det offentlige myndighedsområde, vil normalt ikke kunne få indvirkning på den effektive kontrol. |
| --- | --- |

83.

Betingelser, der vedrører godkendelse i henhold til loven eller andre anliggender, som kan anses for at falde inden for det offentlige myndighedsområde, vil normalt ikke kunne få indvirkning på den effektive kontrol.

| 84. | Betingelser, der stilles af tredjelandsaktionæren vedrørende foretagendets finansielle anliggender såsom revision af årsregnskaber, solvens, gældsomlægning eller samråd om centrale anliggender forud for gennemførelse af investeringen, bør normalt have indflydelse på den effektive kontrol, da de vedrører foretagendets finansielle situation, før investeringen finder sted, og dermed værdien af investeringen for tredjelandsaktionæren. |
| --- | --- |

84.

Betingelser, der stilles af tredjelandsaktionæren vedrørende foretagendets finansielle anliggender såsom revision af årsregnskaber, solvens, gældsomlægning eller samråd om centrale anliggender forud for gennemførelse af investeringen, bør normalt have indflydelse på den effektive kontrol, da de vedrører foretagendets finansielle situation, før investeringen finder sted, og dermed værdien af investeringen for tredjelandsaktionæren.

| 85. | Investeringsbetingelser vedrørende især forretningsplanen for foretagendet, udnævnelse af nøglemedarbejdere eller indgåelse af en samarbejdsaftale kan helt eller delvist retligt eller faktisk begrænse de beføjelser, som foretagendets beslutningstagende organer har. De stillede betingelser bør tages i betragtning i den overordnede vurdering af den effektive kontrol. Der kan være tilfælde, hvor tredjelandsaktionæren stiller vigtige strategiske beslutninger som betingelse for sine investeringer på en sådan måde, at foretagendets beslutningstagende organer, sådan som disse er tilgængelige for EU-aktionærer i overensstemmelse med de indgåede aftaler, i praksis bliver frataget deres daglige indflydelse. Denne problemstilling skal behandles i den overordnede sammenhæng i lyset af især de præcise midler og procedurer, som giver EU-aktionæren ret til at udøve sin indflydelse på foretagendet. |
| --- | --- |

85.

Investeringsbetingelser vedrørende især forretningsplanen for foretagendet, udnævnelse af nøglemedarbejdere eller indgåelse af en samarbejdsaftale kan helt eller delvist retligt eller faktisk begrænse de beføjelser, som foretagendets beslutningstagende organer har. De stillede betingelser bør tages i betragtning i den overordnede vurdering af den effektive kontrol. Der kan være tilfælde, hvor tredjelandsaktionæren stiller vigtige strategiske beslutninger som betingelse for sine investeringer på en sådan måde, at foretagendets beslutningstagende organer, sådan som disse er tilgængelige for EU-aktionærer i overensstemmelse med de indgåede aftaler, i praksis bliver frataget deres daglige indflydelse. Denne problemstilling skal behandles i den overordnede sammenhæng i lyset af især de præcise midler og procedurer, som giver EU-aktionæren ret til at udøve sin indflydelse på foretagendet.

6.2.3.   Finansielle forbindelser mellem foretagendet og tredjelandsaktionæren

| 86. | Spørgsmålet om, hvorvidt det finansielle bidrag fra tredjelandsaktionæren resulterer i, at EU-aktionærer ikke har den effektive kontrol, skal vurderes i lyset af den finansielle afhængighed, et sådant bidrag indebærer i den konkrete sag. En sådan afhængighed kan betyde, at EU-aktionærerne de facto helt eller delvist fratages muligheden for at påvirke driften af foretagendet via dettes beslutningstagende organer. Typisk for sådanne situationer er tilfælde, hvor tredjelandsaktionæren – på grund af foretagendets afhængighed af den finansiering, som vedkommende har tilvejebragt eller opretholdt – er i stand til at opnå indrømmelser på strategiske områder, selv om EU-aktionærerne ifølge loven ville have midlerne til at nægte en sådan indrømmelse. |
| --- | --- |

86.

Spørgsmålet om, hvorvidt det finansielle bidrag fra tredjelandsaktionæren resulterer i, at EU-aktionærer ikke har den effektive kontrol, skal vurderes i lyset af den finansielle afhængighed, et sådant bidrag indebærer i den konkrete sag. En sådan afhængighed kan betyde, at EU-aktionærerne de facto helt eller delvist fratages muligheden for at påvirke driften af foretagendet via dettes beslutningstagende organer. Typisk for sådanne situationer er tilfælde, hvor tredjelandsaktionæren – på grund af foretagendets afhængighed af den finansiering, som vedkommende har tilvejebragt eller opretholdt – er i stand til at opnå indrømmelser på strategiske områder, selv om EU-aktionærerne ifølge loven ville have midlerne til at nægte en sådan indrømmelse.

| 87. | For at vurdere graden af finansiel afhængighed skal man først fastslå, om tredjelandsaktionæren bidrog til finansieringen af foretagendet i forhold til sin aktieandel (14). I så fald, og medmindre der hersker særlige omstændigheder, kunne man antage, at tredjelandsaktionæren ikke fik indflydelse på driften af foretagendet ud over det, der følger af de rettigheder, vedkommende har i henseende til driften af foretagendet som følge af de erhvervede aktier og indgåede aftaler. |
| --- | --- |

87.

For at vurdere graden af finansiel afhængighed skal man først fastslå, om tredjelandsaktionæren bidrog til finansieringen af foretagendet i forhold til sin aktieandel (14). I så fald, og medmindre der hersker særlige omstændigheder, kunne man antage, at tredjelandsaktionæren ikke fik indflydelse på driften af foretagendet ud over det, der følger af de rettigheder, vedkommende har i henseende til driften af foretagendet som følge af de erhvervede aktier og indgåede aftaler.

| 88. | I denne vurdering bør tredjelandsaktionærens bidragsniveau sammenholdes med andre aktionærers og eksterne kilders bidragsniveau. Alle finansieringsmåder i bredeste forstand bør tages i betragtning, f.eks. kapitalforhøjelse, lån, garantier, obligationer, gældsfritagelser, kaution (15) og tilskud. Ikke kun de bidrag, der følger efter tredjelandsaktionærens investering, bør tages i betragtning, men også bidrag, som eksisterende aktionærer og eksterne kilder har tilvejebragt som forberedelse til salget af aktier i foretagendet (det salg, der resulterede i, at tredjelandsaktionæren indtrådte). |
| --- | --- |

88.

I denne vurdering bør tredjelandsaktionærens bidragsniveau sammenholdes med andre aktionærers og eksterne kilders bidragsniveau. Alle finansieringsmåder i bredeste forstand bør tages i betragtning, f.eks. kapitalforhøjelse, lån, garantier, obligationer, gældsfritagelser, kaution (15) og tilskud. Ikke kun de bidrag, der følger efter tredjelandsaktionærens investering, bør tages i betragtning, men også bidrag, som eksisterende aktionærer og eksterne kilder har tilvejebragt som forberedelse til salget af aktier i foretagendet (det salg, der resulterede i, at tredjelandsaktionæren indtrådte).

| 89. | Hvis tredjelandsaktionæren bidrog til finansieringen af foretagendet ud over, hvad der svarer til vedkommendes aktieandel, ville dette skulle tages i betragtning i den overordnede vurdering. |
| --- | --- |

89.

Hvis tredjelandsaktionæren bidrog til finansieringen af foretagendet ud over, hvad der svarer til vedkommendes aktieandel, ville dette skulle tages i betragtning i den overordnede vurdering.

6.2.4.   Kommercielt samarbejde

| 90. | Kommercielt samarbejde kan bestå i et driftsmæssigt samarbejde mellem to foretagender (luftfartsselskaber), f.eks. code-sharing, eller kan foregå i form af et fælles venture eller køb og salg af varer og tjenesteydelser mellem tredjelandsaktionæren og foretagendet. |
| --- | --- |

90.

Kommercielt samarbejde kan bestå i et driftsmæssigt samarbejde mellem to foretagender (luftfartsselskaber), f.eks. code-sharing, eller kan foregå i form af et fælles venture eller køb og salg af varer og tjenesteydelser mellem tredjelandsaktionæren og foretagendet.

| 91. | I det omfang foretagendet er afhængigt af et sådant samarbejde med tredjelandsaktionæren, vil denne få en tilsvarende indflydelse på foretagendet. Hvis sådan et samarbejde findes, skal det derfor vurderes, hvorvidt den deraf følgende afhængighed er af den karakter, at EU-aktionæren kan blive tvunget til at støtte strategiske beslutninger truffet af tredjelandspartneren. |
| --- | --- |

91.

I det omfang foretagendet er afhængigt af et sådant samarbejde med tredjelandsaktionæren, vil denne få en tilsvarende indflydelse på foretagendet. Hvis sådan et samarbejde findes, skal det derfor vurderes, hvorvidt den deraf følgende afhængighed er af den karakter, at EU-aktionæren kan blive tvunget til at støtte strategiske beslutninger truffet af tredjelandspartneren.

| 92. | Visse samarbejdsaftaler kunne indeholde specifikke beslutningstagningsprocesser, hvorved de to foretagender træffer beslutninger vedrørende dette samarbejde, især i tilfælde af joint ventures. |
| --- | --- |

92.

Visse samarbejdsaftaler kunne indeholde specifikke beslutningstagningsprocesser, hvorved de to foretagender træffer beslutninger vedrørende dette samarbejde, især i tilfælde af joint ventures.

| 93. | Såfremt det kommercielle samarbejde udgør en betingelse for tredjelandsaktionærens investering, bør denne betingelse vurderes i lyset af ovenstående betragtninger. |
| --- | --- |

93.

Såfremt det kommercielle samarbejde udgør en betingelse for tredjelandsaktionærens investering, bør denne betingelse vurderes i lyset af ovenstående betragtninger.

| 94. | Hvis ophævelse af eller brud på den kommercielle samarbejdsaftale kan udløse tredjelandsaktionærens udtræden, bør en sådan aktionærrettighed ligeledes vurderes som beskrevet ovenfor. |
| --- | --- |

94.

Hvis ophævelse af eller brud på den kommercielle samarbejdsaftale kan udløse tredjelandsaktionærens udtræden, bør en sådan aktionærrettighed ligeledes vurderes som beskrevet ovenfor.

7.   TILSYN OG EVENTUELLE FORANSTALTNINGER

| 95. | Hvad angår de kompetente licensudstedende myndigheders tilsyn med luftfartsselskabernes opfyldelse af kravene, angives i artikel 8, stk. 2, i forordningen, hvad de ifølge loven som minimum har pligt til. Ud over disse forpligtelser kan myndighederne finde det hensigtsmæssigt at kontrollere aktiepostsituationen lidt hyppigere, f.eks. hvert kvartal, hver måned eller endda med endnu kortere intervaller, afhængigt at tredjelandsaktionærens aktieandel. |
| --- | --- |

95.

Hvad angår de kompetente licensudstedende myndigheders tilsyn med luftfartsselskabernes opfyldelse af kravene, angives i artikel 8, stk. 2, i forordningen, hvad de ifølge loven som minimum har pligt til. Ud over disse forpligtelser kan myndighederne finde det hensigtsmæssigt at kontrollere aktiepostsituationen lidt hyppigere, f.eks. hvert kvartal, hver måned eller endda med endnu kortere intervaller, afhængigt at tredjelandsaktionærens aktieandel.

| 96. | I denne forbindelse skal foretagender, som er børsnoterede eller ejet af institutionelle investorer, især sikre, at de stiller tilstrækkelig information til rådighed for den kompetente licensudstedende myndighed til, at denne kan få vished for, at de opfylder kravene i forordningens artikel 4, litra f). Derfor kan sådanne foretagender have et ønske om så vidt muligt at føre regnskab med aktiekøb og -salg. Der kan indføjes bestemmelser i foretagendets vedtægter, som tillader bestyrelsesmedlemmer at kontrollere aktionærernes nationalitet og afkræve betydelige aktionærer nationalitetserklæringer. |
| --- | --- |

96.

I denne forbindelse skal foretagender, som er børsnoterede eller ejet af institutionelle investorer, især sikre, at de stiller tilstrækkelig information til rådighed for den kompetente licensudstedende myndighed til, at denne kan få vished for, at de opfylder kravene i forordningens artikel 4, litra f). Derfor kan sådanne foretagender have et ønske om så vidt muligt at føre regnskab med aktiekøb og -salg. Der kan indføjes bestemmelser i foretagendets vedtægter, som tillader bestyrelsesmedlemmer at kontrollere aktionærernes nationalitet og afkræve betydelige aktionærer nationalitetserklæringer.

| 97. | Tredjelandsaktionæren er ansvarlig for, at den kompetente licensudstedende myndighed får adgang til al den information, der anmodes om under vurderingen af licensen, for at bevise, at kravene i forordningens artikel 4, litra f), er opfyldt (se afsnit 3 ovenfor). |
| --- | --- |

97.

Tredjelandsaktionæren er ansvarlig for, at den kompetente licensudstedende myndighed får adgang til al den information, der anmodes om under vurderingen af licensen, for at bevise, at kravene i forordningens artikel 4, litra f), er opfyldt (se afsnit 3 ovenfor).

| 98. | Den kompetente licensudstedende myndighed skal sikre fortrolig behandling af alle forretningshemmeligheder under vurderingen. |
| --- | --- |

98.

Den kompetente licensudstedende myndighed skal sikre fortrolig behandling af alle forretningshemmeligheder under vurderingen.

| 99. | Hvad nærmere »effektiv kontrol« angår, gælder nedenstående supplerende betragtninger. |
| --- | --- |

99.

Hvad nærmere »effektiv kontrol« angår, gælder nedenstående supplerende betragtninger.

| 100. | I løbet af sine aktiviteter når den kompetente licensudstedende myndighed måske frem til den konklusion, at visse konstaterede elementer ikke medfører tab af effektiv kontrol hos medlemsstaterne eller deres statsborgere, men at eventuelle fremtidige udviklinger i disse elementer kunne give det resultat. I så fald kan den kompetente licensudstedende myndighed blive nødt til at overvåge især udviklingen i disse elementer i forbindelse med sit regelmæssige tilsyn, dvs. udviklingen i det berørte foretagendes opfyldelse af kravene i forordningen. Målet er, at myndigheden så hurtigt som muligt gør sig bekendt med enhver situation, hvor EU-aktionærer ikke længere har den effektive kontrol, og kravene i forordningen derfor heller ikke længere er opfyldt. |
| --- | --- |

100.

I løbet af sine aktiviteter når den kompetente licensudstedende myndighed måske frem til den konklusion, at visse konstaterede elementer ikke medfører tab af effektiv kontrol hos medlemsstaterne eller deres statsborgere, men at eventuelle fremtidige udviklinger i disse elementer kunne give det resultat. I så fald kan den kompetente licensudstedende myndighed blive nødt til at overvåge især udviklingen i disse elementer i forbindelse med sit regelmæssige tilsyn, dvs. udviklingen i det berørte foretagendes opfyldelse af kravene i forordningen. Målet er, at myndigheden så hurtigt som muligt gør sig bekendt med enhver situation, hvor EU-aktionærer ikke længere har den effektive kontrol, og kravene i forordningen derfor heller ikke længere er opfyldt.

| 101. | Hvis den kompetente licensudstedende myndighed nærer den slags tvivl, bør den følge op på sagen. Hvis tvivlen ikke på anden vis kan bortvejres, skal myndigheden forelægge den for det berørte foretagende. |
| --- | --- |

101.

Hvis den kompetente licensudstedende myndighed nærer den slags tvivl, bør den følge op på sagen. Hvis tvivlen ikke på anden vis kan bortvejres, skal myndigheden forelægge den for det berørte foretagende.

| 102. | Hvis det pågældende foretagende som følge heraf beslutter at foretage ændringer i henseende til sin virksomhedsledelse eller andre relevante aspekter, kan en anmeldelse eller en forudgående anmeldelse ifølge fusionsforordningen blive nødvendig i overensstemmelse med bestemmelserne heri. |
| --- | --- |

102.

Hvis det pågældende foretagende som følge heraf beslutter at foretage ændringer i henseende til sin virksomhedsledelse eller andre relevante aspekter, kan en anmeldelse eller en forudgående anmeldelse ifølge fusionsforordningen blive nødvendig i overensstemmelse med bestemmelserne heri.

---

(1)  EUT L 293 af 31.10.2008, s. 3.

(2)  Forordningen finder anvendelse på tredjelande, hvor den er blevet indarbejdet i aftaler indgået med EU. I øjeblikket er det tilfældet med EØS-aftalen (for så vidt angår Norge, Island og Liechtenstein) og aftalen mellem EU og Schweiz om lufttransport, EUT L 114 af 30.4.2002. Lignende ordninger kan forhandles/anvendes i fremtiden. I forbindelse med fortolkningen af artikel 4, litra f), i denne vejledning skal Schweiz, Norge, Island og Liechtenstein anses for at være EU-medlemsstater og deres statsborgere EU-statsborgere.

(3)  I hele denne vejledning vil Kommissionen bruge udtrykket »foretagender« i henhold til definitionen i artikel 2, nr. 3), i forordningen.

(4)  Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget, COM(2015) 598 final af 7.12.2015.

(5)  Kommissionens beslutning 95/404/EF af 19. juli 1995 om en procedure i henhold til Rådets forordning (EØF) nr. 2407/92 (Swissair/Sabena) (EFT L 239 af 7.10.1995, s. 19).

(6)  EFT L 240 af 24.8.1992, s. 1.

(7)  Se afsnit XI, s. 27, i Swissair/Sabena-beslutningen.

(8)  Swissair/Sabena-beslutningen, afsnit XI.

(9)  Sag C-135/08, 2.3.2010, Rottmann, præmis 39, 45 og 48.

(10)  Forekomsten af optioner eller warrants, som kan ændre balancen mellem aktieandelene på et fremtidigt tidspunkt vil ikke være relevant for spørgsmålet om det aktuelle ejerskab. Der kan imidlertid findes visse komplekse strukturer, hvor forekomsten af optioner risikerer at udhule en aktieklasses betegnelse som »egenkapital«. De bør undersøges nærmere. Under alle omstændigheder kan optioner være et akut problem for kontrollen, hvis deres eksistens giver en mindretalsaktionær mulighed for at stille krav til foretagendet.

(11)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

(12)  Denne situation opstår, hvor kun »en« person ifølge fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b), erhverver kontrol over foretagendet.

(13)  Vedrørende vurderingen af fælles kontrol i henhold til fusionsforordningen er bestemmelserne i Kommissionens konsoliderede meddelelse om jurisdiktion relevante (EUT C 95 af 16.4.2008, s. 1).

(14)  F.eks. et foretagende med en samlet aktiekapital på 100 mio. EUR, hvoraf EU-aktionærerne ejer en post på 60 mio. EUR og tredjelandsaktionærer en post på 40 mio. EUR. EU-aktionærerne har forsynet foretagendet med et langsigtet lån på markedsvilkår på 6 mio. EUR, hvilket svarer til 10 % af deres aktiepost. For at opretholde en balance mellem de finansielle forbindelser kan tredjelandsaktionærerne derfor kun bidrage med yderligere (ud over deres kapitalandel/aktiepost) finansiering på højst 10 % af deres aktiepost (dvs. 4 mio. EUR).

(15)  F.eks. en investor, der udsteder en garanti til en bank, hvorfor banken er villig til at yde et lån.

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Rådet

| 16.6.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 191/12 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 191/12

---

RÅDETS AFGØRELSE

af 12. juni 2017

om udnævnelse af vicepræsidenten for EF-Sortsmyndigheden

(2017/C 191/02)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 2100/94 af 27. juli 1994 om EF-sortsbeskyttelse (1), særlig artikel 43, stk. 3, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Rådet fornyede ved afgørelse af 19. marts 2012 (2) Carlos PEREIRA GODINHOs mandat som vicepræsident for EF-Sortsmyndigheden. |
| --- | --- |

(1)

Rådet fornyede ved afgørelse af 19. marts 2012 (2) Carlos PEREIRA GODINHOs mandat som vicepræsident for EF-Sortsmyndigheden.

| (2) | Carlos PEREIRA GODINHOs mandat ophørte den 31. marts 2017. |
| --- | --- |

(2)

Carlos PEREIRA GODINHOs mandat ophørte den 31. marts 2017.

| (3) | Den 12. april 2017 foreslog Kommissionen efter at have indhentet udtalelse fra EF-Sortsmyndighedens administrationsråd Francesco MATTINA som eneste kandidat til posten som vicepræsident for EF-sortsmyndigheden — |
| --- | --- |

(3)

Den 12. april 2017 foreslog Kommissionen efter at have indhentet udtalelse fra EF-Sortsmyndighedens administrationsråd Francesco MATTINA som eneste kandidat til posten som vicepræsident for EF-sortsmyndigheden —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

1.   Francesco MATTINA udnævnes hermed til vicepræsident for EF-Sortsmyndigheden for en periode på fem år.

2.   Francesco MATTINAs mandat gælder fra den dato, hvor han tiltræder sin stilling. Denne dato skal aftales mellem EF-Sortsmyndighedens præsident og administrationsråd.

Artikel 2

Formanden for EF-Sortsmyndighedens administrationsråd bemyndiges til at undertegne ansættelseskontrakten med Francesco MATTINA.

Artikel 3

Denne afgørelse træder i kraft på datoen for dens vedtagelse.

Udfærdiget i Luxembourg, den 12. juni 2017.

På Rådets vegne

C. CAMILLERI

Formand

---

(1)  EFT L 227 af 1.9.1994, s. 1.

1

(2)  Rådets afgørelse af 19. marts 2012 om fornyelse af mandatet for vicepræsidenten for EF-Sortsmyndigheden (EUT C 82 af 21.3.2012, s. 6).

2

---

Europa-Kommissionen

| 16.6.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 191/13 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 191/13

---

Euroens vekselkurs (1)

15. juni 2017

(2017/C 191/03)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,1166 |
| JPY | japanske yen | 122,95 |
| DKK | danske kroner | 7,4360 |
| GBP | pund sterling | 0,87640 |
| SEK | svenske kroner | 9,7278 |
| CHF | schweiziske franc | 1,0874 |
| ISK | islandske kroner | |
| NOK | norske kroner | 9,4718 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CZK | tjekkiske koruna | 26,213 |
| HUF | ungarske forint | 307,79 |
| PLN | polske zloty | 4,2122 |
| RON | rumænske leu | 4,5893 |
| TRY | tyrkiske lira | 3,9266 |
| AUD | australske dollar | 1,4722 |
| CAD | canadiske dollar | 1,4826 |
| HKD | hongkongske dollar | 8,7118 |
| NZD | newzealandske dollar | 1,5505 |
| SGD | singaporeanske dollar | 1,5444 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 263,07 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 14,3723 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 7,5985 |
| HRK | kroatiske kuna | 7,4050 |
| IDR | indonesiske rupiah | 14 871,15 |
| MYR | malaysiske ringgit | 4,7651 |
| PHP | filippinske pesos | 55,657 |
| RUB | russiske rubler | 64,3175 |
| THB | thailandske bath | 37,953 |
| BRL | brasilianske real | 3,6559 |
| MXN | mexicanske pesos | 20,1825 |
| INR | indiske rupee | 72,1420 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,1166

JPY

japanske yen

122,95

DKK

danske kroner

7,4360

GBP

pund sterling

0,87640

SEK

svenske kroner

9,7278

CHF

schweiziske franc

1,0874

ISK

islandske kroner

NOK

norske kroner

9,4718

BGN

bulgarske lev

1,9558

CZK

tjekkiske koruna

26,213

HUF

ungarske forint

307,79

PLN

polske zloty

4,2122

RON

rumænske leu

4,5893

TRY

tyrkiske lira

3,9266

AUD

australske dollar

1,4722

CAD

canadiske dollar

1,4826

HKD

hongkongske dollar

8,7118

NZD

newzealandske dollar

1,5505

SGD

singaporeanske dollar

1,5444

KRW

sydkoreanske won

1 263,07

ZAR

sydafrikanske rand

14,3723

CNY

kinesiske renminbi yuan

7,5985

HRK

kroatiske kuna

7,4050

IDR

indonesiske rupiah

14 871,15

MYR

malaysiske ringgit

4,7651

PHP

filippinske pesos

55,657

RUB

russiske rubler

64,3175

THB

thailandske bath

37,953

BRL

brasilianske real

3,6559

MXN

mexicanske pesos

20,1825

INR

indiske rupee

72,1420

---

(1)  Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

Myndigheden for Europæiske Politiske Partier og Europæiske Politiske Fonde

| 16.6.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 191/14 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 191/14

---

Myndigheden for Europæiske Politiske Partier og Europæiske Politiske Fondes beslutning

af 4. maj 2017

om at registrere Alliancen af Liberale og Demokrater for Europa som europæisk politisk parti

(Kun den engelske udgave er autentisk)

(2017/C 191/04)

MYNDIGHEDEN FOR EUROPÆISKE POLITISKE PARTIER OG EUROPÆISKE POLITISKE FONDE HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 1141/2014 af 22. oktober 2014 om statut for og finansiering af europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde (1), særlig artikel 9,

under henvisning til den ansøgning, der er modtaget fra Alliancen af Liberale og Demokrater for Europa, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Myndigheden for Europæiske Politiske Partier og Europæiske Politiske Fonde (»myndigheden«) har modtaget en ansøgning om registrering som europæisk politisk parti i henhold til artikel 8, stk. 1, i forordning (EU, Euratom) nr. 1141/2014, fra Alliancen af Liberale og Demokrater for Europa (i det følgende benævnt »ansøgeren«) den 20. marts 2017 og oplysninger, der supplerer ansøgningen, den 25. april 2017. |
| --- | --- |

(1)

Myndigheden for Europæiske Politiske Partier og Europæiske Politiske Fonde (»myndigheden«) har modtaget en ansøgning om registrering som europæisk politisk parti i henhold til artikel 8, stk. 1, i forordning (EU, Euratom) nr. 1141/2014, fra Alliancen af Liberale og Demokrater for Europa (i det følgende benævnt »ansøgeren«) den 20. marts 2017 og oplysninger, der supplerer ansøgningen, den 25. april 2017.

| (2) | Ansøgeren har fremlagt dokumenter, der beviser, at denne opfylder de betingelser, der er fastsat i artikel 3 i forordning (EU, Euratom) nr. 1141/2014, erklæringen i formularen i bilaget til forordningen, og ansøgerens vedtægter, som indeholder de bestemmelser, der kræves i forordningens artikel 4. |
| --- | --- |

(2)

Ansøgeren har fremlagt dokumenter, der beviser, at denne opfylder de betingelser, der er fastsat i artikel 3 i forordning (EU, Euratom) nr. 1141/2014, erklæringen i formularen i bilaget til forordningen, og ansøgerens vedtægter, som indeholder de bestemmelser, der kræves i forordningens artikel 4.

| (3) | Ansøgningen underbygges yderligere af en erklæring fra notar Gérard Indekeu, jf. artikel 15, stk. 2, i forordning (EU, Euratom) nr. 1141/2014 — som attesterer, at ansøgeren har hjemsted i Belgien, og at ansøgerens statut er i overensstemmelse med de relevante bestemmelser i national ret, |
| --- | --- |

(3)

Ansøgningen underbygges yderligere af en erklæring fra notar Gérard Indekeu, jf. artikel 15, stk. 2, i forordning (EU, Euratom) nr. 1141/2014 — som attesterer, at ansøgeren har hjemsted i Belgien, og at ansøgerens statut er i overensstemmelse med de relevante bestemmelser i national ret,

| (4) | Ansøgeren har fremsendt yderligere dokumenter i overensstemmelse med artiklerne 1 og 2 i Kommissionens delegerede forordning (EU, Euratom) 2015/2401 (2), |
| --- | --- |

(4)

Ansøgeren har fremsendt yderligere dokumenter i overensstemmelse med artiklerne 1 og 2 i Kommissionens delegerede forordning (EU, Euratom) 2015/2401 (2),

| (5) | I henhold til artikel 9 i forordning (EU, Euratom) nr. 1141/2014 har myndigheden undersøgt fremsendte ansøgning og den ledsagende dokumentation, og mener, at ansøgeren opfylder betingelserne for registrering, jf. forordningens artikel 3, og at statutten indeholder de bestemmelser, der kræves i artikel 4 i forordningen — |
| --- | --- |

(5)

I henhold til artikel 9 i forordning (EU, Euratom) nr. 1141/2014 har myndigheden undersøgt fremsendte ansøgning og den ledsagende dokumentation, og mener, at ansøgeren opfylder betingelserne for registrering, jf. forordningens artikel 3, og at statutten indeholder de bestemmelser, der kræves i artikel 4 i forordningen —

TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:

Artikel 1

Alliancen af Liberale og Demokrater for Europa er hermed registreret som europæisk politisk parti.

Det erhverver status som europæisk juridisk person fra datoen for offentliggørelsen af denne beslutning i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 2

Denne afgørelse får virkning på dagen for meddelelsen.

Artikel 3

Denne afgørelse er rettet til

| Alliancen af Liberale og Demokrater for Europa |
| --- |
| Rue d'Idalie/Idaliestraat 11 (box 2) |
| 1050 Bruxelles/Brussel |
| BELGIEN |

Alliancen af Liberale og Demokrater for Europa

Rue d'Idalie/Idaliestraat 11 (box 2)

1050 Bruxelles/Brussel

BELGIEN

Udfærdiget i Bruxelles, den 4. maj 2017.

For Myndigheden for Europæiske Politiske Partier og Europæiske Politiske Fonde

M. ADAM

Direktør

---

(1)  EUT L 317 af 4.11.2014, s. 1.

1

(2)  Kommissionens delegerede forordning (EU, Euratom) 2015/2401 af 2. oktober 2015 om indhold og funktion af registret over europæiske politiske partier og fonde (EUT L 333 af 19.12.2015, s. 50).

2

---

BILAG

Image

Adoptés par le Congrès de l'ALDE Party le 3 décembre 2016

Adoptés par le Congrès de l'ALDE Party le 3 décembre 2016

CHAPITRE I – NOM, SIEGE, OBJET ET DUREE DE L'ASSOCIATION

CHAPITRE I – NOM, SIEGE, OBJET ET DUREE DE L'ASSOCIATION

Article 1 – Nom et logo

Article 1 – Nom et logo

Un parti politique européen est constitué en vertu du droit européen. Son nom est «Alliance of Liberals and Democrats for Europe Party», en abrégé «ALDE Party», ci-après dénommé l' « Association ». Tant la forme complète qu'abrégée du nom peuvent être utilisées de manière indifférente.

Alliance of Liberals and Democrats for Europe Party

ALDE Party

Tous les actes, factures, annonces, publications, courriers, bons de commande et autres documents émanant de l'Association doivent mentionner sa dénomination complète ou abrégée, précédée ou suivie immédiatement des mots « parti européen », ainsi que l'adresse du siège de l'Association.

L'Association est régie par le Règlement no 1141/2014 du Parlement européen et du Conseil du 22 octobre 2014 relatif au statut et au financement des partis politiques européens et des fondations politiques européennes (le «Règlement»), ainsi que par la loi du 27 juin 1921 sur les associations sans but lucratif, les fondations, les partis politiques européens et les fondations politiques européennes (la «Loi») pour les aspects légaux qui ne sont pas couverts par le Règlement, tel que le prévoit l'article 14 du Règlement.

o

Règlement

Loi

Le logo de l'Association est repris à l'Annexe I aux présents statuts.

Article 2 – Siège

Article 2 – Siège

Le siège de l'Association est situé à B-1050 Bruxelles, rue d'Idalie, 11. Le siège de l'Association peut être transféré en tout autre lieu dans l'Union européenne par décision prise par le Bureau.

Article 3 – Objet et objectifs

Article 3 – Objet et objectifs

L'Association observe les valeurs sur lesquelles l'Union européenne est fondée, telles que reprises à l'article 2 du Traité sur l'Union européenne, à savoir les valeurs de respect de la dignité humaine, de liberté, de démocratie, d'égalité, de l'État de droit, ainsi que de respect des droits de l'homme, y compris des droits des personnes appartenant à des minorités.

L'Association a pour objet non-lucratif d'apporter son soutien au rassemblement des partis politiques et citoyens d'Europe qui, se réclamant des valeurs libérales, démocratiques et réformatrices, veulent contribuer à l'Union européenne.

L'Association réalisera son objet par :

| — | le renforcement du mouvement libéral, démocrate et réformateur dans l'Union européenne et dans toute l'Europe ; |
| --- | --- |

—

le renforcement du mouvement libéral, démocrate et réformateur dans l'Union européenne et dans toute l'Europe ;

| — | la recherche d'une position commune sur toutes les questions importantes concernant l'Union européenne ; |
| --- | --- |

—

la recherche d'une position commune sur toutes les questions importantes concernant l'Union européenne ;

| — | l'information du public et sa participation à la construction d'une démocratie européenne unie ; |
| --- | --- |

—

l'information du public et sa participation à la construction d'une démocratie européenne unie ;

| — | l'appui et la coordination de ses membres dans le contexte des élections du Parlement européen ; |
| --- | --- |

—

l'appui et la coordination de ses membres dans le contexte des élections du Parlement européen ;

| — | le soutien à la constitution d'un groupe parlementaire libéral, démocratique et réformateur dans toutes les assemblées parlementaires internationales ; |
| --- | --- |

—

le soutien à la constitution d'un groupe parlementaire libéral, démocratique et réformateur dans toutes les assemblées parlementaires internationales ;

| — | le développement de relations de travail étroites entre et avec ses membres, leurs groupes parlementaires nationaux, le Groupe parlementaire de l'ALDE Party au Parlement européen, dans d'autres enceintes internationales et l'Internationale Libérale. |
| --- | --- |

—

le développement de relations de travail étroites entre et avec ses membres, leurs groupes parlementaires nationaux, le Groupe parlementaire de l'ALDE Party au Parlement européen, dans d'autres enceintes internationales et l'Internationale Libérale.

L'Association peut, également, valablement constituer une filiale dédiée aux activités de collecte de fonds, de sponsoring ainsi que toute autre activité qui contribue au financement privé ou public de l'Association, pour autant que les bénéfices réalisés par la filiale et attribués à l'Association soient affectés à la réalisation des objectifs non-lucratifs.

L'Association peut accomplir tous les actes et mener toutes les activités, en Europe, visant directement ou indirectement à améliorer ou promouvoir son objet et ses objectifs.

Article 4 – Durée

Article 4 – Durée

L'Association est constituée pour une durée illimitée.

Article 5 – Fondation

Article 5 – Fondation

La fondation politique européenne affiliée à l'Association est le Forum Libéral Européen. Cette entité est formellement affiliée à l'ALDE Party et, par ses activités, qui s'inscrivent dans le respect des objectifs et valeurs fondamentales poursuivis par l'Union européenne, appuie et complète les objectifs du parti politique au niveau européen.

CHAPITRE II – MEMBRES

CHAPITRE II – MEMBRES

Article 6 – Critères d'admission des membres, catégories de membres et droits et obligations des membres

Article 6 – Critères d'admission des membres, catégories de membres et droits et obligations des membres

La qualité de membre de l'Association est ouverte à tous les partis politiques en Europe et aux citoyens qui acceptent les statuts, le règlement d'ordre intérieur de l'Association, les programmes politiques de l'Association et la Déclaration de Stuttgart.

L'Association doit être composée d'au moins deux membres effectifs. L'Association est composée de membres effectifs, associés et individuels, personnes physiques ou morales légalement constituées selon les lois et usages de leur pays d'origine.

La qualité de membre effectif est attribuée de plein droit à l'a.s.b.l. de droit belge European Liberal Youth, en abrégé LYMEC.

Si un candidat membre ne dispose pas de la personnalité juridique selon les lois et usages de son pays d'origine, il doit désigner, dans sa demande écrite d'admission, une personne physique qui agira au nom et pour compte de tous les membres dudit candidat membre, en qualité de mandataire commun.

Les membres effectifs doivent payer une cotisation, à l'exception de l'a.s.b.l. LYMEC. Ils ont le droit de prendre part aux réunions du Conseil et du Congrès, de faire valoir leur opinion et de voter.

Les membres associés doivent payer une cotisation. Ils ont le droit de prendre part aux réunions du Conseil et du Congrès, de faire valoir leur opinion mais ils n'ont pas le droit de vote. Tout membre associé peut à tout moment demander à devenir membre effectif.

Les membres individuels doivent payer une cotisation. Ils ont le droit de prendre part aux réunions du Conseil et du Congrès, selon les modalités prévues dans le règlement d'ordre intérieur. Ils peuvent faire valoir leur opinion et voter.

Article 7 – Registre des membres et liste des membres

Article 7 – Registre des membres et liste des membres

Un registre contenant une liste à jour de tous les membres effectifs et associés de l'Association et une liste des membres individuels sont conservés au siège de l'Association.

Les membres effectifs, associés et individuels ont le droit d'avoir accès au registre et à la liste des membres individuels au siège de l'Association.

La liste des partis membres effectifs et associés de l'Association est reprise à l'Annexe II aux présents statuts.

Article 8 – Admission des membres

Article 8 – Admission des membres

Toute candidature comme membre effectif ou associé est adressée au Bureau, accompagnée de tous les documents nécessaires démontrant que le candidat remplit les conditions d'éligibilité. Le Bureau soumet la candidature et son rapport préliminaire et avis au Conseil, qui vérifie si la candidature remplit ou non les conditions d'éligibilité. Le Conseil se prononce à la majorité de deux-tiers des voix émises. La décision du Conseil d'admettre un candidat ou non est définitive et le Conseil n'est pas tenu de motiver sa décision.

Toute candidature comme membre individuel est adressée au secrétaire-général. La candidature est soumise au Bureau. Le Bureau se prononce à la majorité simple des voix émises. La décision du Bureau d'admettre ou non un candidat est définitive et le Bureau n'est pas obligé de motiver sa décision.

Article 9 – Démission et exclusion de membres

Article 9 – Démission et exclusion de membres

Tout membre effectif ou associé peut démissionner de l'Association à tout moment en donnant un préavis de trois mois par lettre recommandée adressée au secrétaire-général. La démission entre en vigueur à la fin de l'exercice social.

Un membre individuel peut démissionner à tout moment par notification écrite adressée au secrétaire-général. La démission prend effet immédiatement.

Un membre démissionnaire reste tenu de ses obligations financières vis-à-vis de l'Association jusqu'à la fin de l'exercice social au cours duquel sa démission a pris effet.

Si un membre effectif manque à ses obligations financières après un avertissement adressé par le secrétaire-général de payer ses dettes dans un délai de trois mois, le droit de vote du membre effectif est suspendu à compter de l'expiration de ce délai de trois mois.

Si un membre individuel manque à ses obligations financières, son droit de vote sera suspendu.

Si un membre effectif associé ou individuel manque à ses obligations financières pendant deux exercices sociaux consécutifs, il est réputé démissionnaire à compter du premier jour de l'exercice social suivant.

Tout membre peut être exclu pour chacune des raisons suivantes :

| (i) | ne pas respecter les statuts ou le règlement d'ordre intérieur ; |
| --- | --- |

(i)

ne pas respecter les statuts ou le règlement d'ordre intérieur ;

| (ii) | ne pas respecter les décisions de tout organe de l'Association ; |
| --- | --- |

(ii)

ne pas respecter les décisions de tout organe de l'Association ;

| (iii) | ne plus satisfaire aux conditions d'éligibilité comme membre ; |
| --- | --- |

(iii)

ne plus satisfaire aux conditions d'éligibilité comme membre ;

| (iv) | si un de ses actes est contraire aux intérêts et aux valeurs de l'Association en général. |
| --- | --- |

(iv)

si un de ses actes est contraire aux intérêts et aux valeurs de l'Association en général.

L'exclusion de membres effectifs ou associés est décidée par le Conseil avec une majorité de deux-tiers des voix émises. Le membre effectif ou associé est informé par lettre recommandée, télécopie, courrier électronique ou tout autre écrit de la proposition d'exclusion. La lettre décrit les motifs sur lesquels l'exclusion proposée est basée. Le membre effectif ou associé a le droit d'adresser ses remarques par écrit au secrétaire-général, dans un délai des 15 jours calendrier à compter de la réception de la lettre. A sa demande préalable exprimée par écrit, le membre effectif ou associé peut être entendu.

La décision d'exclusion décrit les motifs sur lesquels l'exclusion est basée, mais pour le surplus, la décision ne doit pas être motivée. Le secrétaire-général adresse une copie de la décision au membre exclu par lettre recommandée, télécopie, courrier électronique ou tout autre écrit dans un délai de 15 jours calendrier. L'exclusion prend effet immédiatement mais le membre exclu reste tenu de ses obligations financières vis-à-vis de l'Association jusqu'à la fin de l'exercice social.

L'expulsion d'un membre individuel est décidée par le Bureau en conformité avec le règlement d'ordre intérieur. La décision ne doit pas être motivée. Le secrétaire-général adresse une copie de la décision au membre individuel exclu par écrit dans un délai de 15 jours calendrier. L'exclusion entre en vigueur immédiatement mais le membre exclu reste tenu à ses obligations financières vis-à-vis de l'Association jusqu'à la fin de l'exercice social.

Un membre démissionnaire ou exclu n'a aucun droit à faire valoir sur l'avoir social de l'Association.

CHAPITRE III – ORGANES DE L'ASSOCIATION

CHAPITRE III – ORGANES DE L'ASSOCIATION

Article 10 – Les organes de l'Association

Article 10 – Les organes de l'Association

| (i) | Le Congrès ; |
| --- | --- |

(i)

Le Congrès ;

| (ii) | Le Conseil ; |
| --- | --- |

(ii)

Le Conseil ;

| (iii) | Le Bureau. |
| --- | --- |

(iii)

Le Bureau.

CHAPITRE IV – CONGRES

CHAPITRE IV – CONGRES

Article 11 – Composition et pouvoirs

Article 11 – Composition et pouvoirs

Le Congrès est composé de tous les membres effectifs, associés et individuels et des membres du Bureau.

En conformité avec le règlement d'ordre intérieur, des tiers peuvent se voir accorder le droit de prendre part aux réunions du Congrès. Ils ont le droit de faire valoir leur opinion mais n'ont pas le droit de vote.

Les décisions prises par le Congrès sont contraignantes pour tous les membres, en ce compris les membres absents, dissidents ou ceux qui s'abstiennent de voter.

Les pouvoirs suivants sont réservés au Congrès :

| a) | L'élection, la révocation et la décharge des membres du Bureau ; |
| --- | --- |

a)

L'élection, la révocation et la décharge des membres du Bureau ;

| b) | Les modifications aux statuts ; |
| --- | --- |

b)

Les modifications aux statuts ;

| c) | La dissolution et la liquidation de l'Association ; |
| --- | --- |

c)

La dissolution et la liquidation de l'Association ;

| d) | L'approbation d'un programme politique commun pour les élections européennes ; |
| --- | --- |

d)

L'approbation d'un programme politique commun pour les élections européennes ;

| e) | L'élection du ou des candidat(s) de tête commun(s) aux élections européennes. |
| --- | --- |

e)

L'élection du ou des candidat(s) de tête commun(s) aux élections européennes.

Article 12 – Convocations et réunions

Article 12 – Convocations et réunions

Le Congrès est convoqué par le Conseil. Le Congrès se réunit au moins une fois par an dans chaque année calendrier et pas plus de dix-huit mois ne peuvent s'écouler entre deux réunions du Congrès.

Des réunions extraordinaires du Congrès peuvent être convoquées par le Bureau ou le Conseil ou au moins un tiers des membres effectifs.

La convocation est adressée par courrier, télécopie, courrier électronique ou tout autre moyen écrit. Pour le surplus, les règles relatives à l'ordre du jour, à l'horaire et la manière dont les réunions du Congrès sont tenues sont décrites dans le règlement d'ordre intérieur.

Article 13 – Représentation

Article 13 – Représentation

Les membres effectifs, associés et individuels sont représentés au Congrès par des délégués, nommés en conformité avec les règles décrites dans le règlement d'ordre intérieur.

Chaque membre effectif a autant de voix que de délégués. Les membres individuels auront autant de voix que de délégués, tel que stipulé dans le règlement d'ordre intérieur. Un délégué peut émettre deux voix au plus.

Article 14 – Délibérations, quorums et votes

Article 14 – Délibérations, quorums et votes

Une liste des présences des membres effectifs, associés et individuels est signée avant la réunion par les délégués, en dessous du nom du membre qu'ils représentent.

Le Congrès peut valablement délibérer si au moins un tiers des membres effectifs sont présents. Si ce quorum n'est pas atteint, une nouvelle réunion du Congrès est convoquée au plus tôt 15 jours calendrier après la première réunion. La seconde réunion du Congrès peut valablement prendre des décisions, quel que soit le nombre de membres effectifs présents.

Les décisions du Congrès, en ce compris les élections et les révocations des membres du Bureau sont prises à la majorité simple des voix émises. Les abstentions ne sont pas prises en compte et en cas de vote écrit, les votes blancs ou irréguliers ne sont pas pris en compte dans le décompte des voix. En cas d'égalité des voix, la décision est rejetée.

Article 15 – Procès-verbaux

Article 15 – Procès-verbaux

Les décisions du Congrès sont consignées dans des procès-verbaux. Les procès-verbaux sont approuvés à l'occasion de la réunion suivante du Congrès et sont signés par la personne qui préside cette réunion.

Les procès-verbaux sont conservés dans un registre à la disposition des membres au siège de l'Association. Une copie du procès-verbal est également adressée à tous les membres effectifs et associés.

Les procès-verbaux du Congrès peuvent également être publiés en tout ou en partie.

CHAPITRE V – CONSEIL

CHAPITRE V – CONSEIL

Article 16 – Composition et pouvoirs

Article 16 – Composition et pouvoirs

Le Conseil est composé de tous les membres effectifs, associés et individuels et des membres du Bureau.

En conformité avec le règlement d'ordre intérieur, des tiers peuvent se voir accorder le droit de prendre part aux réunions du Conseil. Ils ont le droit de faire valoir leur opinion mais n'ont pas le droit de vote.

Les décisions prises par le Conseil sont contraignantes pour tous les membres, en ce compris les membres absents, dissidents ou ceux qui s'abstiennent de voter.

Les pouvoirs suivants sont réservés au Conseil :

| a) | L'approbation des comptes annuels, du rapport annuel, du budget, des cotisations et de tout autre forme de financement proposés par le Bureau ; |
| --- | --- |

a)

L'approbation des comptes annuels, du rapport annuel, du budget, des cotisations et de tout autre forme de financement proposés par le Bureau ;

| b) | L'admission, la suspension et l'exclusion des membres effectifs ou associés ; |
| --- | --- |

b)

L'admission, la suspension et l'exclusion des membres effectifs ou associés ;

| c) | L'approbation et les modifications au règlement d'ordre intérieur ; |
| --- | --- |

c)

L'approbation et les modifications au règlement d'ordre intérieur ;

| d) | La préparation du programme politique commun pour les élections européennes à approuver par le Congrès ; |
| --- | --- |

d)

La préparation du programme politique commun pour les élections européennes à approuver par le Congrès ;

| e) | L'interprétation des statuts et du règlement d'ordre intérieur ; |
| --- | --- |

e)

L'interprétation des statuts et du règlement d'ordre intérieur ;

| f) | Sur proposition du Bureau, la nomination et la révocation du secrétaire-général ; |
| --- | --- |

f)

Sur proposition du Bureau, la nomination et la révocation du secrétaire-général ;

| g) | La nomination, la révocation et la détermination des émoluments du ou des commissaire(s)-réviseur(s) ; |
| --- | --- |

g)

La nomination, la révocation et la détermination des émoluments du ou des commissaire(s)-réviseur(s) ;

| h) | La modification de l'Annexe I aux présents statuts relative au logo de l'Association ainsi que la modification de l'Annexe II aux présents statuts relative à la liste des membres effectifs (les partis membres) de l'Association. |
| --- | --- |

h)

La modification de l'Annexe I aux présents statuts relative au logo de l'Association ainsi que la modification de l'Annexe II aux présents statuts relative à la liste des membres effectifs (les partis membres) de l'Association.

Article 17 - Convocation et réunions

Article 17 - Convocation et réunions

Le Conseil est convoqué par le Bureau chaque fois que nécessaire pour l'intérêt de l'Association ou sur requête écrite d'un quart des membres effectifs.

Au moins deux réunions du Conseil doivent être tenues chaque année.

La convocation est adressée par courrier, télécopie, courrier électronique ou tout autre moyen écrit. Pour le surplus, les règles relatives à l'ordre du jour, à l'horaire et à la manière dont les réunions du Conseil sont tenues sont décrites dans le règlement d'ordre intérieur.

Article 18 - Représentation

Article 18 - Représentation

Les membres effectifs, associés et individuels sont représentés au Conseil par des délégués, nommés en conformité avec les règles décrites dans le règlement d'ordre intérieur.

Chaque membre effectif a autant de voix que de délégués. Les membres individuels auront autant de voix que de délégués, tel que stipulé dans le règlement d'ordre intérieur.

Article 19 - Délibérations, quorums et votes

Article 19 - Délibérations, quorums et votes

Une liste des présences des membres effectifs, associés et individuels est signée avant la réunion par les délégués, en dessous du nom du membre qu'ils représentent.

Sauf disposition contraire des statuts, le Conseil peut valablement délibérer si au moins un tiers des membres effectifs sont présents. Si ce quorum n'est pas atteint, une nouvelle réunion du Conseil est convoquée au plus tôt 15 jours calendrier après la première réunion. La seconde réunion du Conseil peut valablement prendre des décisions, quel que soit le nombre de membres effectifs présents.

Sauf disposition contraire des statuts, les décisions du Conseil sont prises à la majorité simple des voix émises. Les abstentions ne sont pas prises en compte et en cas de vote écrit, les votes blancs ou irréguliers ne sont pas pris en compte dans le décompte des voix. En cas d'égalité des voix, la décision est rejetée.

Les décisions du Conseil peuvent être également prises par lettre circulaire, en conformité avec les règles décrites dans le règlement d'ordre intérieur. Les décisions prises par lettre circulaire sont considérées comme ayant été prises au siège de l'Association et sont réputées entrer en vigueur à la date mentionnée sur la lettre circulaire.

Article 20 – Procès-verbaux

Article 20 – Procès-verbaux

Les décisions du Conseil sont consignées dans des procès-verbaux. Les procès-verbaux sont approuvés à l'occasion de la réunion suivante du Conseil et sont signés par la personne qui préside cette réunion.

Les procès-verbaux sont conservés dans un registre à la disposition des membres au siège de l'Association. Une copie du procès-verbal est également adressée à tous les membres effectifs et associés.

CHAPITRE VI – BUREAU

CHAPITRE VI – BUREAU

Article 21 – Composition, pouvoirs et élections

Article 21 – Composition, pouvoirs et élections

Le Bureau est composé de onze membres, élus par le Congrès, parmi lesquels un Président, neuf Vice-Présidents et un Trésorier. Les membres du Bureau ne peuvent exercer plus de trois mandats consécutifs de chacun deux années à une même fonction et pas plus de huit années au total.

Les membres du Bureau sont au service de l'ALDE Party dans son ensemble et ne sont pas des représentants de leurs partis membres nationaux. En cela, ils se voient confier des droits de vote, tel que spécifié plus en détails dans le règlement d'ordre intérieur.

En conformité avec les règles décrites dans le règlement d'ordre intérieur, des tiers peuvent être invités à prendre part à une réunion du Bureau, comme observateurs. Les observateurs peuvent faire valoir leur opinion mais n'ont pas le droit de vote.

Sauf si décidé autrement par le Congrès, le mandat prend effet immédiatement et prend fin à l'issue de la deuxième réunion du Congrès qui se tient après celle qui a procédé à l'élection.

La fonction de membre du Bureau n'est pas rémunérée. Les dépenses raisonnables appuyées par des pièces justificatives appropriées sont remboursées.

Le Bureau est investi du pouvoir d'accomplir tous les actes nécessaires ou utiles pour réaliser l'objet et les objectifs de l'Association, à l'exception des pouvoirs que la loi ou les statuts réservent au Conseil ou au Congrès.

Le Bureau peut déléguer, sous sa responsabilité, une partie de ses pouvoirs pour des objets spéciaux et déterminés à un mandataire.

Le Bureau peut créer des groupes consultatifs et de travail, pour tout objet qu'il considère approprié. La composition, les termes de leur objet et les règles de procédure de ces groupes consultatifs et de travail sont décrites dans le règlement d'ordre intérieur.

Le Congrès peut attribuer le titre de Président Honoraire de l'Association.

Le scrutin est secret. En plus de leur propre vote, les délégués votants peuvent se voir attribuer un maximum d'une procuration par élection, ce qui signifie que deux voix au maximum par délégué peuvent être émises. Les abstentions, les votes blancs et irréguliers ne sont pas pris en compte dans le décompte des voix.

| a) | Election du Président et du Trésorier
  Le Président et le Trésorier sont élus séparément, par une majorité de plus de 50 % des voix émises. S'il y a plus de deux candidats, et que personne n'atteint plus de 50 % des voix émises, un second tour a lieu entre les deux candidats ayant obtenu le plus grand nombre de voix. |
| --- | --- |

a)

Election du Président et du Trésorier

Le Président et le Trésorier sont élus séparément, par une majorité de plus de 50 % des voix émises. S'il y a plus de deux candidats, et que personne n'atteint plus de 50 % des voix émises, un second tour a lieu entre les deux candidats ayant obtenu le plus grand nombre de voix.

| b) | Election des Vice-Présidents
  Les Vice-Présidents sont élus au moyen d'un scrutin à bulletin unique. Les délégués peuvent choisir autant de candidats qu'ils le veulent, jusqu'au nombre maximal de postes à pourvoir.
  Les candidats avec le plus de voix sont élus dans l'ordre du nombre de voix. Seuls les candidats atteignant le quorum défini ci-après sont élus : 1 divisé par le nombre de postes à pourvoir, c'est-à-dire que pour deux postes le quorum est de 1/2 = 50 % des bulletins émis (et non du total de voix), pour 3 postes à pourvoir 1/3 = 33,33 % des bulletins émis, pour 4 postes à pourvoir 1/4 = 25 % des bulletins émis, etc.
  Lorsqu'il n'y a qu'un poste vacant à un tour d'une élection, le principe de la majorité simple est appliqué, comme c'est le cas pour les postes de Président et Trésorier.
  Les candidats n'arrivant pas à obtenir le quorum au premier tour peuvent être candidats au second tour pour lequel il n'y a pas de quorum. Ceux obtenant le plus grand nombre de voix sont élus jusqu'à ce que tous les mandats vacants aient été attribués.
  Si deux candidats ou plus obtiennent le même nombre de voix pour le dernier mandat vacant, un ultime tour est organisé entre ces candidats en vue de déterminer à qui le mandat sera attribué.
  Dans l'hypothèse où un Vice-Président en exercice ou un Trésorier en exercice est candidat au poste de Président, un mandat supplémentaire deviendrait vacant si cette personne est élue Président.
  Les candidats à l'élection du Bureau doivent être désignés par un parti membre effectif de l'Association en ordre de paiement de sa cotisation annuelle. Le dirigeant du parti du candidat doit envoyer une lettre de désignation signée adressée au Président de l'ALDE Party. |
| --- | --- |

b)

Election des Vice-Présidents

Les Vice-Présidents sont élus au moyen d'un scrutin à bulletin unique. Les délégués peuvent choisir autant de candidats qu'ils le veulent, jusqu'au nombre maximal de postes à pourvoir.

Les candidats avec le plus de voix sont élus dans l'ordre du nombre de voix. Seuls les candidats atteignant le quorum défini ci-après sont élus : 1 divisé par le nombre de postes à pourvoir, c'est-à-dire que pour deux postes le quorum est de 1/2 = 50 % des bulletins émis (et non du total de voix), pour 3 postes à pourvoir 1/3 = 33,33 % des bulletins émis, pour 4 postes à pourvoir 1/4 = 25 % des bulletins émis, etc.

Lorsqu'il n'y a qu'un poste vacant à un tour d'une élection, le principe de la majorité simple est appliqué, comme c'est le cas pour les postes de Président et Trésorier.

Les candidats n'arrivant pas à obtenir le quorum au premier tour peuvent être candidats au second tour pour lequel il n'y a pas de quorum. Ceux obtenant le plus grand nombre de voix sont élus jusqu'à ce que tous les mandats vacants aient été attribués.

Si deux candidats ou plus obtiennent le même nombre de voix pour le dernier mandat vacant, un ultime tour est organisé entre ces candidats en vue de déterminer à qui le mandat sera attribué.

Dans l'hypothèse où un Vice-Président en exercice ou un Trésorier en exercice est candidat au poste de Président, un mandat supplémentaire deviendrait vacant si cette personne est élue Président.

Les candidats à l'élection du Bureau doivent être désignés par un parti membre effectif de l'Association en ordre de paiement de sa cotisation annuelle. Le dirigeant du parti du candidat doit envoyer une lettre de désignation signée adressée au Président de l'ALDE Party.

Article 22 - Vacance

Article 22 - Vacance

En cas de vacance, un nouveau membre du Bureau peut être nommé par le Bureau, en conformité avec les règles décrites à l'article 21.

Le mandat du membre du Bureau remplaçant prend fin en même temps que le terme du mandat de membre du Bureau qu'il remplace. La nomination est ratifiée à la prochaine réunion du Congrès.

Article 23 – Convocation et réunions

Article 23 – Convocation et réunions

Le Bureau se réunit au moins trois fois par an.

Les réunions du Bureau sont convoquées par le Président ou par trois membres du Bureau.

Les réunions du Bureau sont présidées par le Président ou en son absence, par un autre membre du Bureau désigné à cet effet par ses collègues.

La convocation doit contenir le lieu, la date, l'heure, l'ordre du jour et le cas échéant, les documents de travail. Elle doit être adressée à tous les membres du Bureau par lettre, télécopie, courrier électronique ou tout autre moyen écrit, au moins huit jours calendrier avant la date de la réunion.

Article 24 – Délibérations, quorums et votes

Article 24 – Délibérations, quorums et votes

Le Bureau peut valablement délibérer si au moins la moitié des membres du Bureau sont présents. Si ce quorum n'est pas atteint, une nouvelle réunion du Bureau est convoquée au plus tôt huit jours calendrier après la première réunion. La seconde réunion du Bureau peut valablement prendre des décisions, quel que soit le nombre des membres du Bureau présents.

Le Bureau peut seulement délibérer sur les points repris dans l'ordre du jour, à moins que tous les membres du Bureau soient présents et décident de manière unanime de discuter d'autres points.

Chaque membre du Bureau dispose d'une voix. Un membre du Bureau ne peut pas accorder de procuration à un autre membre du Bureau.

Les décisions du Bureau sont prises à la majorité simple des voix émises. Les abstentions ne sont pas prises en compte et en cas de vote écrit, les votes blancs ou irréguliers ne sont pas pris en compte dans le décompte des voix. En cas d'égalité des voix, le président de la réunion dispose d'une voix prépondérante.

Les décisions peuvent également être prises par lettre circulaire, conférence téléphonique ou vidéoconférence. Les décisions prises par conférence téléphonique ou par vidéoconférence sont considérées comme ayant été prises au siège de l'Association et sont réputées entrer en vigueur à la date de la réunion.

Article 25 – Procès-verbaux

Article 25 – Procès-verbaux

Les décisions du Bureau sont consignées dans des procès-verbaux. Les procès-verbaux sont approuvés à l'occasion de la réunion suivante du Bureau et sont signés par la personne qui préside cette réunion.

Les procès-verbaux sont conservés dans un registre à la disposition des membres du Bureau au siège de l'Association. Une copie du procès-verbal est également adressée à tous les membres du Bureau.

CHAPITRE VII – GESTION DE L'ASSOCIATION

CHAPITRE VII – GESTION DE L'ASSOCIATION

Article 26 – Secrétaire-général

Article 26 – Secrétaire-général

Le Conseil délègue la gestion journalière de l'Association au secrétaire-général, sur proposition du Bureau. Le Bureau définit l'étendue et les limitations financières des pouvoirs de gestion journalière du secrétaire-général.

Le terme du mandat du secrétaire-général est de deux ans au plus, renouvelable.

Le secrétaire-général est rémunéré, en conformité avec la décision du Bureau. Les dépenses raisonnables appuyées par des pièces justificatives appropriées sont également remboursées.

Le secrétaire-général peut déléguer une partie de ses pouvoirs pour des objets spéciaux et déterminés à un tiers, sous sa responsabilité.

CHAPITRE VIII – REPRESENTATION DE L'ASSOCIATION

CHAPITRE VIII – REPRESENTATION DE L'ASSOCIATION

Article 27

Article 27

L'Association est valablement représentée dans tous ses actes, en ce compris en justice, soit par le Président, soit par deux membres du Bureau agissant conjointement, qui n'ont pas à justifier d'une décision préalable du Bureau vis-à-vis des tiers.

Le secrétaire-général peut valablement représenter l'Association individuellement dans tous les actes de gestion journalière en ce compris en justice, et n'a pas à justifier d'une décision préalable du Bureau vis-à-vis des tiers.

L'Association est également valablement représentée par un mandataire, dans les limites de son mandat.

CHAPITRE IX – AUDIT

CHAPITRE IX – AUDIT

Article 28

Article 28

Le contrôle de la situation financière, des comptes annuels et la vérification que les opérations décrites dans les comptes annuels sont conformes au Règlement, aux statuts et au règlement financier du Parlement européen, est confié à un ou plusieurs commissaires, nommés par le Conseil parmi les membres de l'Institut des Réviseurs d'Entreprises.

CHAPITRE X – REGLEMENT D'ORDRE INTERIEUR

CHAPITRE X – REGLEMENT D'ORDRE INTERIEUR

Article 29

Article 29

Le Conseil adopte et modifie le règlement d'ordre intérieur de l'Association. Le règlement d'ordre intérieur règle le fonctionnement de l'Association et de ses organes en général, sans être contraire aux statuts.

CHAPITRE XI – EXERCICE SOCIAL, BUDGET ET COMPTES ANNUELS

CHAPITRE XI – EXERCICE SOCIAL, BUDGET ET COMPTES ANNUELS

Article 30

Article 30

L'exercice social coïncide avec l'année calendrier.

Article 31

Article 31

Le Bureau prépare les comptes annuels à la fin de chaque exercice social. Le Trésorier, au nom du Bureau, émet le rapport annuel justifiant de la gestion de l'Association. Ce rapport annuel contient des commentaires sur les comptes annuels afin de présenter l'évolution de l'Association et des activités de l'Association.

L'Association, en ce qui concerne la comptabilité, les comptes, les donations, la vie privée et la protection des données à caractère personnel, respecte le règlement (CE) no 45/2001 ainsi que la directive 95/46/CE concernant la protection des personnes physiques à l'égard du traitement des données à caractère personnel.

o

Le rapport annuel et le rapport du commissaire sont présentés au Conseil pour approbation, en même temps que le projet de comptes annuels.

CHAPITRE XII – FINANCEMENT

CHAPITRE XII – FINANCEMENT

Article 32

Article 32

L'Association assure son financement par :

| (i) | le paiement des cotisations, comme décrit à l'article 5 ; |
| --- | --- |

(i)

le paiement des cotisations, comme décrit à l'article 5 ;

| (ii) | les ressources accordées par toute autorité, en particulier les autorités européennes ; |
| --- | --- |

(ii)

les ressources accordées par toute autorité, en particulier les autorités européennes ;

| (iii) | la rémunération de tout service rendu par l'Association à ses membres ou à des tiers ; |
| --- | --- |

(iii)

la rémunération de tout service rendu par l'Association à ses membres ou à des tiers ;

| (iv) | le paiement de royalties pour l'usage des droits de propriété intellectuelle détenus par l'Association ; |
| --- | --- |

(iv)

le paiement de royalties pour l'usage des droits de propriété intellectuelle détenus par l'Association ;

| (v) | les donations ; |
| --- | --- |

(v)

les donations ;

| (vi) | toute autre forme de ressource financière autorisée. |
| --- | --- |

(vi)

toute autre forme de ressource financière autorisée.

En tout état de cause, le financement de l'Association doit respecter strictement les conditions et obligations relatives au financement des partis politiques édictées par le Règlement.

La cotisation doit être payée avant le 1er avril de chaque année.

er

CHAPITRE XIII – RESPONSABILITE LIMITEE

CHAPITRE XIII – RESPONSABILITE LIMITEE

Article 33

Article 33

Les membres de l'Association, les membres du Bureau et les personnes chargées de la gestion journalière de l'Association ne sont pas personnellement tenus des obligations de l'Association.

La responsabilité des membres du Bureau ou des personnes chargées de la gestion journalière de l'Association est limitée à l'exécution conforme de leur mandat.

CHAPITRE XIV – MODIFICATIONS AUX STATUTS, DISSOLUTION ET LIQUIDATION DE L'ASSOCIATION

CHAPITRE XIV – MODIFICATIONS AUX STATUTS, DISSOLUTION ET LIQUIDATION DE L'ASSOCIATION

Article 34 – Modifications aux statuts

Article 34 – Modifications aux statuts

Toute proposition de modifier les statuts n'est valable que si elle est proposée par le Bureau ou un tiers des membres effectifs.

Les modifications proposées aux statuts doivent être jointes à la convocation de la réunion du Congrès.

Un quorum de présence d'au moins deux-tiers des membres effectifs est requis pour les décisions relatives aux modifications des statuts.

Si ce quorum n'est pas atteint, une nouvelle réunion du Congrès est convoquée au plus tôt 15 jours calendrier après la première réunion. La seconde réunion du Congrès peut valablement prendre des décisions quel que soit le nombre de membres effectifs présents.

Les décisions relatives aux modifications des statuts sont prises à la majorité de deux-tiers des voix émises.

Toute décision de modification des statuts devra être soumise à l'Autorité et publiée au Journal officiel.

Article 35 – Dissolution et liquidation de l'Association

Article 35 – Dissolution et liquidation de l'Association

L'Association peut être dissoute de manière volontaire par une décision du Congrès à la majorité des quatre cinquièmes des voix émises.

Si l'Association est dissoute, le Congrès décide à la majorité simple des voix émises de (i) la nomination, des pouvoirs et de la rémunération des liquidateurs, (ii) des méthodes et procédures de liquidation de l'Association et (iii) de l'affectation à donner à l'actif net de l'Association.

L'actif net de l'Association devra être affecté à une fin désintéressée.

CHAPITRE XV – DISPOSITIONS FINALES

CHAPITRE XV – DISPOSITIONS FINALES

Article 36

Article 36

Les statuts sont rédigés en français et en anglais. La version française est la version officielle des statuts et prévaut.

Article 37

Article 37

Tout ce qui n'est pas réglé par les statuts et le Règlement est soumis aux lois de l'Etat membre dans lequel l'Association est établie.

Annexe I : logo.

Annexe II : liste des partis membres.

Annexe I

Logo

Annexe II

Liste des partis membres

ALLIANCE OF LIBERALS AND DEMOCRATS FOR EUROPE PARTY (ALDE) membership overview as of May 2017:

EU

FULL MEMBERS

| Nr | Name | English translation | Abbreviation | Country | Accession date | Website | Government participation | Parliamentary presence |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | NEOS | New Austria | NEOS | Austria | May 2014 (in succession to LIF member since 1993) | www.neos.eu | | Yes |
| 2 | Mouvement Réformateur | Reform Movement | MR | Belgium | March 1976 (founding member as Parti des Réformes et de la Liberté) | www.mr.be | Yes | Yes |
| 3 | Vlaamse Liberalen en Democraten | Flemish Liberal Democrats | Open VLD | Belgium | March 1976 (founding member as Partij voor Vrijheid en Vooruitgang) | www.openvld.be | Yes | Yes |
| 4 | Dvizhenie za prava i svobodi | Movement for Rights and Freedoms | MRF | Bulgaria | December 2001 | www.dps.bg | | Yes |
| 5 | Enomeni Dimokrates | United Democrats | EDI | Cyprus | December 1996 | www.edi.org.cy | | |
| 6 | Akce nespokojených občanů | Action of Dissatisfied Citizens | ANO | Czech Republic | November 2014 | www.anobudelip.cz | Yes | Yes |
| 7 | Hrvatska narodna stranka – liberalni demokrati | Croatian People's Party - Liberal Democrats | HNS | Croatia | December 2001 | www.hns.hr | | Yes |
| 8 | Istarski demokratski sabor | Istrian Democratic Assembly | IDS | Croatia, Istria | May 2006 | www.ids-ddi.hr | | Yes |
| 9 | Venstre Danmarks Liberale Parti | Left, Liberal Party of Denmark | Venstre | Denmark | March 1976 (founding member) | www.venstre.dk | Yes | Yes |
| 10 | Det Radikale Venstre | Danish Social Liberal Party | Radikale Venstre | Denmark | February 1992 | www.radikale.dk | | Yes |
| 11 | Eesti Keskerakond | Estonian Centre Party | CPE | Estonia | July 2003 | www.keskerakond.ee | Yes | Yes |
| 12 | Eesti Reformierakond | Estonian Reform Party | ERP | Estonia | December 1995 | www.reform.ee | | Yes |
| 13 | Suomen Keskusta | Center Party | Keskusta | Finland | March 1992 | www.keskusta.fi | Yes | Yes |
| 14 | Svenska Folkpartiet | Swedish People's Party | SFP | Finland | July 1992 | www.sfp.fi | | Yes |
| 15 | Union des Démocrates et Indépendants | Union of Democrats and Independants | UDI | France | December 2016 | www.parti-udi.fr | | Yes |
| 16 | Freie Demokratische Partei | Free Democratic Party | FDP | Germany | March 1976 (founding member) | www.fdp.de | | |
| 17 | Liberálisok | Liberal Party | Liberálisok | Hungary | April 2013 | www.liberalisok.hu | | Yes |
| 18 | Fianna Fail | Soldiers of Destiny | Fianna Fail | Ireland | April 2009 | www.fiannafail.ie | | Yes |
| 19 | Latvijas Attīstībai | Latvia's Development Party | LA | Latvia | September 2000 | www.attistibai.lv | | |
| 20 | Liberalų Sąjūdis | Liberal Movement | Liberal Movement | Lithuania | October 2006 | www.liberalusajudis.lt | | Yes |
| 21 | Lietuvos Laisvės Sajunga | Lithuanian Liberty Union | LiCS | Lithuania | December 1997 | www.lics.lt | | |
| 22 | Darbo Partija | Labor Party | DP | Lithuania | May 2012 | www.darbopartija.lt | | Yes |
| 23 | Parti Démocratique | Democratic Party | PD | Luxembourg | March 1976 (founding member) | www.dp.lu | Yes | Yes |
| 24 | Democraten 66 | Democrats 66 | D66 | Netherlands | December 1994 | www.d66.nl | | Yes |
| 25 | Volkspartij voor Vrijheid en Democratie | People's Party for Freedom and Democracy | VVD | Netherlands | March 1976 (founding member) | www.vvd.nl | Yes | Yes |
| 26 | Nowoczesna | Modern | NC | Poland | June 2016 | www.nowoczesna.org | | Yes |
| 27 | Partidul Alianta Liberalilor si Democratilor | Alliance of Liberals and Democrats | ALDE | Romania | June 2015 | www.alde.ro | Yes | Yes |
| 28 | Ciudadanos - Partido de la Ciudadanía | Citizens | C's | Spain | June 2016 | www.ciudadanos-cs.org | | Yes |
| 29 | Partit Demòcrata Europeu Català | Catalan European Democratic Party (as legal successor to CDC since Dec 2016) | PDeCAT | Spain, Catalonia | May 2005 | www.partitdemocrata.cat | Yes, Catalonia | Yes |
| 30 | Stranka modernega centra | Modern Centre Party | SMC | Slovenia | November 2014 | www.mirocerar.si | Yes | Yes |
| 31 | Centerpartiet | Centre Party | CP | Sweden | April 2000 | www.centerpartiet.se | | Yes |
| 32 | Liberalerna | Liberals | L | Sweden | July 1991 | www.folkpartiet.se | | Yes |
| 33 | Liberal Democrats | Liberal Democrats | LibDems | UK | November 1988 (founding member as ‘Liberal Party Organisation’) | www.libdems.org.uk | | Yes |
| TOTAL FULL MEMBERS: | 33 | | | | | | |

Nr

Name

English translation

Abbreviation

Country

Accession date

Website

Government participation

Parliamentary presence

1

NEOS

New Austria

NEOS

Austria

May 2014 (in succession to LIF member since 1993)

www.neos.eu

Yes

2

Mouvement Réformateur

Reform Movement

MR

Belgium

March 1976 (founding member as Parti des Réformes et de la Liberté)

www.mr.be

Yes

Yes

3

Vlaamse Liberalen en Democraten

Flemish Liberal Democrats

Open VLD

Belgium

March 1976 (founding member as Partij voor Vrijheid en Vooruitgang)

www.openvld.be

Yes

Yes

4

Dvizhenie za prava i svobodi

Movement for Rights and Freedoms

MRF

Bulgaria

December 2001

www.dps.bg

Yes

5

Enomeni Dimokrates

United Democrats

EDI

Cyprus

December 1996

www.edi.org.cy

6

Akce nespokojených občanů

Action of Dissatisfied Citizens

ANO

Czech Republic

November 2014

www.anobudelip.cz

Yes

Yes

7

Hrvatska narodna stranka – liberalni demokrati

Croatian People's Party - Liberal Democrats

HNS

Croatia

December 2001

www.hns.hr

Yes

8

Istarski demokratski sabor

Istrian Democratic Assembly

IDS

Croatia, Istria

May 2006

www.ids-ddi.hr

Yes

9

Venstre Danmarks Liberale Parti

Left, Liberal Party of Denmark

Venstre

Denmark

March 1976 (founding member)

www.venstre.dk

Yes

Yes

10

Det Radikale Venstre

Danish Social Liberal Party

Radikale Venstre

Denmark

February 1992

www.radikale.dk

Yes

11

Eesti Keskerakond

Estonian Centre Party

CPE

Estonia

July 2003

www.keskerakond.ee

Yes

Yes

12

Eesti Reformierakond

Estonian Reform Party

ERP

Estonia

December 1995

www.reform.ee

Yes

13

Suomen Keskusta

Center Party

Keskusta

Finland

March 1992

www.keskusta.fi

Yes

Yes

14

Svenska Folkpartiet

Swedish People's Party

SFP

Finland

July 1992

www.sfp.fi

Yes

15

Union des Démocrates et Indépendants

Union of Democrats and Independants

UDI

France

December 2016

www.parti-udi.fr

Yes

16

Freie Demokratische Partei

Free Democratic Party

FDP

Germany

March 1976 (founding member)

www.fdp.de

17

Liberálisok

Liberal Party

Liberálisok

Hungary

April 2013

www.liberalisok.hu

Yes

18

Fianna Fail

Soldiers of Destiny

Fianna Fail

Ireland

April 2009

www.fiannafail.ie

Yes

19

Latvijas Attīstībai

Latvia's Development Party

LA

Latvia

September 2000

www.attistibai.lv

20

Liberalų Sąjūdis

Liberal Movement

Liberal Movement

Lithuania

October 2006

www.liberalusajudis.lt

Yes

21

Lietuvos Laisvės Sajunga

Lithuanian Liberty Union

LiCS

Lithuania

December 1997

www.lics.lt

22

Darbo Partija

Labor Party

DP

Lithuania

May 2012

www.darbopartija.lt

Yes

23

Parti Démocratique

Democratic Party

PD

Luxembourg

March 1976 (founding member)

www.dp.lu

Yes

Yes

24

Democraten 66

Democrats 66

D66

Netherlands

December 1994

www.d66.nl

Yes

25

Volkspartij voor Vrijheid en Democratie

People's Party for Freedom and Democracy

VVD

Netherlands

March 1976 (founding member)

www.vvd.nl

Yes

Yes

26

Nowoczesna

Modern

NC

Poland

June 2016

www.nowoczesna.org

Yes

27

Partidul Alianta Liberalilor si Democratilor

Alliance of Liberals and Democrats

ALDE

Romania

June 2015

www.alde.ro

Yes

Yes

28

Ciudadanos - Partido de la Ciudadanía

Citizens

C's

Spain

June 2016

www.ciudadanos-cs.org

Yes

29

Partit Demòcrata Europeu Català

Catalan European Democratic Party (as legal successor to CDC since Dec 2016)

PDeCAT

Spain, Catalonia

May 2005

www.partitdemocrata.cat

Yes, Catalonia

Yes

30

Stranka modernega centra

Modern Centre Party

SMC

Slovenia

November 2014

www.mirocerar.si

Yes

Yes

31

Centerpartiet

Centre Party

CP

Sweden

April 2000

www.centerpartiet.se

Yes

32

Liberalerna

Liberals

L

Sweden

July 1991

www.folkpartiet.se

Yes

33

Liberal Democrats

Liberal Democrats

LibDems

UK

November 1988 (founding member as ‘Liberal Party Organisation’)

www.libdems.org.uk

Yes

TOTAL FULL MEMBERS:

33

AFFILIATE MEMBERS

| Nr | Name | English translation | Abbreviation | Country | Accession date | Website | Government participation | Parliamentary presence |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Liberal Party of Gibraltar | Liberal Party of Gibraltar | LPG | Gibraltar | May 2015 | www.liberal.gi | Yes, Gibraltar | Yes |
| 2 | Hrvatska socijalno liberalna stranka | Croatian Social Liberal Party | HSLS | Croatia | March 1994 | www.hsls.hr | | Yes |
| 3 | Åländsk Center | Centre Party Åland Islands | CPA | Finland, Aland Islands | May 2013 | www.centern.ax | Yes, Aland Islands | Yes |
| 4 | Δράση | Drassi (Action) | Drassi | Greece | November 2013 | www.drassi.gr | | |
| 5 | Radicali Italiani | Italian Radicals | I Radicali | Italy | October 2004 | www.radicali.it | | |
| 6 | Zavezništvo Socialno-Liberalnih Demokratov | Alliance of Social-Liberal Democrats | ZSD | Slovenia | November 2014 | www.alenkabratusek.si | | Yes |
| TOTAL AFFILIATE MEMBERS: | 6 | | | | | | |

Nr

Name

English translation

Abbreviation

Country

Accession date

Website

Government participation

Parliamentary presence

1

Liberal Party of Gibraltar

Liberal Party of Gibraltar

LPG

Gibraltar

May 2015

www.liberal.gi

Yes, Gibraltar

Yes

2

Hrvatska socijalno liberalna stranka

Croatian Social Liberal Party

HSLS

Croatia

March 1994

www.hsls.hr

Yes

3

Åländsk Center

Centre Party Åland Islands

CPA

Finland, Aland Islands

May 2013

www.centern.ax

Yes, Aland Islands

Yes

4

Δράση

Drassi (Action)

Drassi

Greece

November 2013

www.drassi.gr

5

Radicali Italiani

Italian Radicals

I Radicali

Italy

October 2004

www.radicali.it

6

Zavezništvo Socialno-Liberalnih Demokratov

Alliance of Social-Liberal Democrats

ZSD

Slovenia

November 2014

www.alenkabratusek.si

Yes

TOTAL AFFILIATE MEMBERS:

6

NON EU

FULL MEMBERS

| Nr | Name | English translation | Abbreviation | Country | Accession date | Website | Government participation | Parliamentary presence |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Partit Liberal Andorra | Liberal Party of Andorra | PLA | Andorra | March 1996 | www.partitliberal.ad | | Yes |
| 2 | Hay Azgayin Congress | Armenian National Congress Party | ANC | Armenia | March 2010 | www.anc.am | | |
| 3 | sak’art’velos respublikuri partia | Republican Party of Georgia | RP | Georgia | October 2007 | www.republicans.ge | | |
| 4 | t’avisup’ali demokratebi | Free Democrats | FD | Georgia | November 2012 | www.fd.ge | | |
| 5 | Partidul Liberal | Liberal Party | PL | Moldova | October 2010 | www.pl.md | | Yes |
| 6 | Venstre | Left | Venstre | Norway | October 2000 | www.venstre.no | | Yes |
| 7 | Yabloko | Yabloko | Yabloko | Russian Federation | October 2008 | www.eng.yabloko.ru | | |
| 8 | Partiya narodnoy svobody | People's Freedom Party | PARNAS | Russian Federation | October 2008 | www.parnasparty.ru | | |
| 9 | Aleanca Kosova e Re | New Kosovo Alliance | AKR | Kosovo | November 2009 | www.akr-ks.com | | |
| 10 | Freisinnig-Demokratische Partei der Schweiz | Free Democratic Party | FDP Die Liberalen | Switzerland | October 1993 | www.fdp.ch | Yes | Yes |
| 11 | Gromadianska pozitsiya | Civic Position | CP | Ukraine | June 2016 | www.grytsenko.com.ua | | |
| 12 | Yevropeyska partiya Ukrainy | European Party Ukraine | EPU | Ukraine | May 2013 | www.epu.in.ua | | |
| TOTAL FULL MEMBERS: | 12 | | | | | | |

Nr

Name

English translation

Abbreviation

Country

Accession date

Website

Government participation

Parliamentary presence

1

Partit Liberal Andorra

Liberal Party of Andorra

PLA

Andorra

March 1996

www.partitliberal.ad

Yes

2

Hay Azgayin Congress

Armenian National Congress Party

ANC

Armenia

March 2010

www.anc.am

3

sak’art’velos respublikuri partia

Republican Party of Georgia

RP

Georgia

October 2007

www.republicans.ge

4

t’avisup’ali demokratebi

Free Democrats

FD

Georgia

November 2012

www.fd.ge

5

Partidul Liberal

Liberal Party

PL

Moldova

October 2010

www.pl.md

Yes

6

Venstre

Left

Venstre

Norway

October 2000

www.venstre.no

Yes

7

Yabloko

Yabloko

Yabloko

Russian Federation

October 2008

www.eng.yabloko.ru

8

Partiya narodnoy svobody

People's Freedom Party

PARNAS

Russian Federation

October 2008

www.parnasparty.ru

9

Aleanca Kosova e Re

New Kosovo Alliance

AKR

Kosovo

November 2009

www.akr-ks.com

10

Freisinnig-Demokratische Partei der Schweiz

Free Democratic Party

FDP Die Liberalen

Switzerland

October 1993

www.fdp.ch

Yes

Yes

11

Gromadianska pozitsiya

Civic Position

CP

Ukraine

June 2016

www.grytsenko.com.ua

12

Yevropeyska partiya Ukrainy

European Party Ukraine

EPU

Ukraine

May 2013

www.epu.in.ua

TOTAL FULL MEMBERS:

12

AFFILIATE MEMBERS

| Nr | Name | English translation | Abbreviation | Country | Accession date | Website | Government participation | Parliamentary presence |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Müsavat Partiyası | Equality Party | MP | Azerbaijan | October 2007 | www.musavat.com | | |
| 2 | Партыя свабоды і прагрэсу | Party of Freedom and Progress | PFP | Belarus | November 2013 | http://liberaly.org/ | | |
| 3 | Naša Stranka | Our Party | NS | Bosnia and Herzegovina | June 2016 | www.nasastranka.ba | | Yes |
| 4 | Björt framtíð | Bright Future | BF | Iceland | November 2013 | www.bjortframtid.is | Yes | Yes |
| 5 | Partia Liberale e Kosoves | Liberal Party of Kosovo | PLK | Kosovo | July 1996 | | | |
| 6 | Liberalno-demokratska Partija | Liberal Democratic Party | LDP | Macedonia | December 2016 | www.ldp.mk | | Yes |
| 7 | Liberalna Partija Crne Gore | Liberal Party of Montenegro | LPCG | Montenegro | November 2014 | www.lpcg.me | | Yes |
| 8 | Liberalno Demokratska Partija | Liberal Democratic Party | LDP | Serbia | October 2008 | www.ldp.rs | | yes |
| TOTAL AFFILIATE MEMBERS: | 8 | | | | | | |
| EU members | 39 | | | | | | |
| Non EU members | 20 | | | | | | |
| TOTAL ALDE MEMBERS: | 59 | 59 parties from 42 countries (25 EU countries) |

Nr

Name

English translation

Abbreviation

Country

Accession date

Website

Government participation

Parliamentary presence

1

Müsavat Partiyası

Equality Party

MP

Azerbaijan

October 2007

www.musavat.com

2

Партыя свабоды і прагрэсу

Party of Freedom and Progress

PFP

Belarus

November 2013

http://liberaly.org/

3

Naša Stranka

Our Party

NS

Bosnia and Herzegovina

June 2016

www.nasastranka.ba

Yes

4

Björt framtíð

Bright Future

BF

Iceland

November 2013

www.bjortframtid.is

Yes

Yes

5

Partia Liberale e Kosoves

Liberal Party of Kosovo

PLK

Kosovo

July 1996

6

Liberalno-demokratska Partija

Liberal Democratic Party

LDP

Macedonia

December 2016

www.ldp.mk

Yes

7

Liberalna Partija Crne Gore

Liberal Party of Montenegro

LPCG

Montenegro

November 2014

www.lpcg.me

Yes

8

Liberalno Demokratska Partija

Liberal Democratic Party

LDP

Serbia

October 2008

www.ldp.rs

yes

TOTAL AFFILIATE MEMBERS:

8

EU members

39

Non EU members

20

TOTAL ALDE MEMBERS:

59

59 parties from 42 countries (25 EU countries)

12 member parties (10 EU parties) in government in 11 countries (9 EU countries) as of May 2017

---

OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE

| 16.6.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 191/32 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 191/32

---

Indledning af likvidation af et forsikringsselskab

Afgørelse om inddragelse af tilladelsen til »INTERNATIONAL LIFE Life Insurance S.A.« og om indledning af likvidation

(Offentliggørelse i overensstemmelse med artikel 280 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/138/EF om adgang til og udøvelse af forsikrings- og genforsikringsvirksomhed (Solvens II))

(2017/C 191/05)

| Forsikringsselskab | »INTERNATIONAL LIFE Life Insurance S.A.« med hjemsted på følgende adresse: Kifisias 7 & Neapoleos 2, 151 23 Marousi, GRÆKENLAND, General Commercial Register (GEMI) nr. 000954901000, skatteregistreringsnr. (TIN) 094327788, LEI-kode 213800HFA633NACOEZ72 |
| --- | --- |
| Afgørelsens dato, karakter og ikrafttrædelsestidspunkt | Afgørelse nr. 230/1/15.5.2017 truffet af udvalget for kredit- og forsikringsanliggender i Bank of Greece om:






  a) | endelig inddragelse af forsikringsselskabets tilladelse og indledning af likvidation |

Forsikringsselskab

»INTERNATIONAL LIFE Life Insurance S.A.« med hjemsted på følgende adresse: Kifisias 7 & Neapoleos 2, 151 23 Marousi, GRÆKENLAND, General Commercial Register (GEMI) nr. 000954901000, skatteregistreringsnr. (TIN) 094327788, LEI-kode 213800HFA633NACOEZ72

Afgørelsens dato, karakter og ikrafttrædelsestidspunkt

Afgørelse nr. 230/1/15.5.2017 truffet af udvalget for kredit- og forsikringsanliggender i Bank of Greece om:

a)

endelig inddragelse af forsikringsselskabets tilladelse og indledning af likvidation

| b) | forbud mod fri rådighed over selskabets aktiver |
| --- | --- |

b)

forbud mod fri rådighed over selskabets aktiver

| c) | afslutning af den udpegede forsikringsadministrators arbejde. |
| --- | --- |

c)

afslutning af den udpegede forsikringsadministrators arbejde.

Ikrafttrædelsestidspunkt: vedtagelsesdatoen (15.5.2017)

Udløbstidspunkt: ikke angivet

Kompetente myndigheder

Bank Of Greece

| Adresse | : | E. Venizelou 21 |
| --- | --- | --- |
| 102 50 Athen |
| GRÆKENLAND |

Adresse

:

E. Venizelou 21

102 50 Athen

GRÆKENLAND

Tilsynsmyndigheder

Bank of Greece

| Adresse | : | E. Venizelou 21 |
| --- | --- | --- |
| 102 50 Athen |
| GRÆKENLAND |

Adresse

:

E. Venizelou 21

102 50 Athen

GRÆKENLAND

Forsikringslikvidator

Sotirios Vasilopoulos (søn af Ilias) udpeget ved afgørelse nr. 231/1/15.5.2017 truffet af udvalget for kredit- og forsikringsanliggender

Lovgivning, der finder anvendelse

Græsk lovgivning i overensstemmelse med artikel 109, 110, 114, 226 og 235 i lov nr. 4364/2016

---

| 16.6.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 191/33 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 191/33

---

Indledning af likvidation af et forsikringsselskab

Afgørelse om inddragelse af tilladelsen til »INTERNATIONAL LIFE General Insurance S.A.« og om indledning af likvidation

(Offentliggørelse i overensstemmelse med artikel 280 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/138/EF om adgang til og udøvelse af forsikrings- og genforsikringsvirksomhed (Solvens II))

(2017/C 191/06)

| Forsikringsselskab | »INTERNATIONAL LIFE General Insurance S.A.«, med hjemsted på følgende adresse: Kifisias 7 & Neapoleos 2, 151 23 Marousi, GRÆKENLAND, General Commercial Register (GEMI) nr. 000314501000, skatteregistreringsnr. (TIN) 094130304, LEI-kode 213800NED3OUL1K2V349 |
| --- | --- |
| Afgørelsens dato, karakter og ikrafttrædelsestidspunkt | Afgørelse nr. 230/2/15.5.2017 truffet af udvalget for kredit- og forsikringsanliggender i Bank of Greece om:






  a) | endelig inddragelse af forsikringsselskabets tilladelse og indledning af likvidation |

Forsikringsselskab

»INTERNATIONAL LIFE General Insurance S.A.«, med hjemsted på følgende adresse: Kifisias 7 & Neapoleos 2, 151 23 Marousi, GRÆKENLAND, General Commercial Register (GEMI) nr. 000314501000, skatteregistreringsnr. (TIN) 094130304, LEI-kode 213800NED3OUL1K2V349

Afgørelsens dato, karakter og ikrafttrædelsestidspunkt

Afgørelse nr. 230/2/15.5.2017 truffet af udvalget for kredit- og forsikringsanliggender i Bank of Greece om:

a)

endelig inddragelse af forsikringsselskabets tilladelse og indledning af likvidation

| b) | forbud mod fri rådighed over selskabets aktiver |
| --- | --- |

b)

forbud mod fri rådighed over selskabets aktiver

| c) | afslutning af den udpegede forsikringsadministrators arbejde. |
| --- | --- |

c)

afslutning af den udpegede forsikringsadministrators arbejde.

Ikrafttrædelsestidspunkt: vedtagelsesdatoen (15.5.2017)

Udløbstidspunkt: ikke angivet.

Kompetente myndigheder

Bank of Greece

| Adresse | : | E. Venizelou 21 |
| --- | --- | --- |
| 10250 Athen |
| GRÆKENLAND |

Adresse

:

E. Venizelou 21

10250 Athen

GRÆKENLAND

Tilsynsmyndigheder

Bank of Greece

| Adresse | : | E. Venizelou 21 |
| --- | --- | --- |
| 10250 Athen |
| GRÆKENLAND |

Adresse

:

E. Venizelou 21

10250 Athen

GRÆKENLAND

Forsikringslikvidator

Sotirios Vasilopoulos (søn af Ilias) udpeget ved afgørelse nr. 231/2/15.5.2017 truffet af udvalget for kredit- og forsikringsanliggender

Lovgivning, der finder anvendelse

Græsk lovgivning i overensstemmelse med artikel 109, 110, 114, 226 og 235 i lov nr. 4364/2016.

---

V Øvrige meddelelser

ANDET

Europa-Kommissionen

| 16.6.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 191/34 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 191/34

---

Offentliggørelse af en ansøgning om ændring i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

(2017/C 191/07)

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen om ændring, jf. artikel 51 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (1).

ANSØGNING OM GODKENDELSE AF EN VÆSENTLIG ÆNDRING AF VARESPECIFIKATIONEN FOR EN BESKYTTET OPRINDELSESBETEGNELSE ELLER EN BESKYTTET GEOGRAFISK BETEGNELSE

Ansøgning om godkendelse af en ændring, jf. artikel 53, stk. 2, første afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012.

»PERA DELL'EMILIA ROMAGNA«

EU-nr.: PGI-IT-02192 — 28.9.2016

BOB ( ) BGB ( X )

1.   Ansøgende sammenslutning og legitim interesse

Centro Servizi Ortofrutticoli

| Adresse: | Via Bologna, 534 |
| --- | --- |
| 44040 Ferrara |
| ITALIEN |

Adresse:

Via Bologna, 534

44040 Ferrara

ITALIEN

Tlf.

+39 0532904511

Fax

+39 0532904520

E-mail:

info@csoservizi.com

»Centro Servizi Ortofrutticoli« er berettiget til at indgive en ansøgning om ændring i henhold til artikel 13, stk. 1, i dekret nr. 12511 af 14. oktober 2013 fra ministeriet for politik for landbrug og skovbrug.

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Italien.

3.   Afsnit i varespecifikationen, som berøres af ændringerne

| — | ☐ | Varenavn |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Varebeskrivelse |
| — | ☒ | Geografisk område |
| — | ☒ | Bevis for oprindelse |
| — | ☒ | Produktionsmetode |
| — | ☐ | Tilknytning |
| — | ☒ | Mærkning |
| — | ☒ | Andet [emballage, kontrolorgan og logo] |

—

☐

Varenavn

—

☒

Varebeskrivelse

—

☒

Geografisk område

—

☒

Bevis for oprindelse

—

☒

Produktionsmetode

—

☐

Tilknytning

—

☒

Mærkning

—

☒

Andet [emballage, kontrolorgan og logo]

4.   Type ændring(er)

| — | ☒ | Væsentlig ændring, jf. artikel 53, stk. 2, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012, af varespecifikationen for en registreret BOB eller BGB. |
| --- | --- | --- |
| — | ☐ | Væsentlig ændring, jf. artikel 53, stk. 2, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012, af varespecifikationen for en registreret BOB eller BGB, for hvilken der ikke er offentliggjort et enhedsdokument (eller tilsvarende). |

—

☒

Væsentlig ændring, jf. artikel 53, stk. 2, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012, af varespecifikationen for en registreret BOB eller BGB.

—

☐

Væsentlig ændring, jf. artikel 53, stk. 2, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012, af varespecifikationen for en registreret BOB eller BGB, for hvilken der ikke er offentliggjort et enhedsdokument (eller tilsvarende).

5.   Ændring(er)

Produktbeskrivelse

Artikel 2 i den aktuelle varespecifikation

Afsnittet:

»Betegnelsen »Pera dell’Emilia Romagna« henviser udelukkende til pærer af følgende sorter: Abate Fetel, Cascade, Conference, Decana del Comizio, Kaiser, Max Red Bartlett, Passa Crassana og Williams«.

ændres som følger:

»Betegnelsen »Pera dell’Emilia Romagna« henviser udelukkende til pærer af følgende sorter: Abate Fetel, Cascade, Conference, Decana del Comizio, Kaiser, Max Red Bartlett, Passa Crassana, Williams, Santa Maria og Carmen«.

For at gennemføre og opdatere sortimentet og sikre, at pærer med den beskyttede geografiske betegnelse »Pera dell’Emilia Romagna« er tilgængelige tidligere, er følgende to tidligere varianter blevet tilføjet:

| — | Santa Maria: Sorten Santa Maria har været til stede i Emilia-Romagna siden 1948, og antallet af hektar til dyrkning er steget gennem årene. Når denne sort medtages, sikres det endvidere, at pærerne med den beskyttede geografiske betegnelse »Pera dell’Emilia Romagna PGI« er tilgængelige i en længere periode, da det er en tidlig sort, der plukkes om sommeren. |
| --- | --- |

—

Santa Maria: Sorten Santa Maria har været til stede i Emilia-Romagna siden 1948, og antallet af hektar til dyrkning er steget gennem årene. Når denne sort medtages, sikres det endvidere, at pærerne med den beskyttede geografiske betegnelse »Pera dell’Emilia Romagna PGI« er tilgængelige i en længere periode, da det er en tidlig sort, der plukkes om sommeren.

| — | Carmen: Dette er en tidlig sort, som produceres i stadig større mængder i regionen Emilia-Romagna. Det er en relativt ny sort, selv om det er en hybrid af Guyor og Bella di Giugno, to traditionelle pæresorter. Ved at medtage denne sort i produktspecifikationen, forlænges den periode, hvor pærerne er tilgængelige, og det vil fremme og supplere sommersorterne og erstatte sorter, som ikke længere dyrkes. |
| --- | --- |

—

Carmen: Dette er en tidlig sort, som produceres i stadig større mængder i regionen Emilia-Romagna. Det er en relativt ny sort, selv om det er en hybrid af Guyor og Bella di Giugno, to traditionelle pæresorter. Ved at medtage denne sort i produktspecifikationen, forlænges den periode, hvor pærerne er tilgængelige, og det vil fremme og supplere sommersorterne og erstatte sorter, som ikke længere dyrkes.

På grundlag af denne ændring ændres følgende sætning i pkt. 4.2 i resuméet (EUT C 284 af 8.11.2008, s. 7):

»Pera dell'Emilia Romagna« BGB omfatter pæresorterne Abate Fetel, Cascade, Conference, Decana del Comizio, Kaiser, Max Red Barlett, Passa Crassana, Williams.

ændres som følger:

»Den beskyttede geografiske betegnelse »Pera dell’Emilia Romagna« kommer fra pæresorterne Abate Fetel, Cascade, Conference, Decana del Comizio, Kaiser, Max Red Bartlett, Passa Crassana, Williams, Santa-Maria og Carmen.«

Artikel 6 i den aktuelle varespecifikation — pkt. 4.2 i resuméet

Følgende tekst:

»Abate Fetel

Skræl: lysegrøn-gullig og rustrød omkring blomsten og stilken; form: kalabasformet, aflang; størrelse: minimumsdiameter 55 mm; sukkerindhold: 13 °Brix; maksimumsfasthed: 5; smag: sød.

Conference

Skræl: grøngul med stærk rustdannelse omkring blomsten, der ofte ses på hele den nederste tredjedel af frugten; form: pæreformet, ofte symmetrisk; størrelse: minimumsdiameter: 55 mm; sukkerindhold: over 13° Brix; maksimumsfasthed: 5,5; smag: sød.

Decana del Comizio

Skræl: glat, lysegrøn til -gullig ofte med en rosa farve på solsiden, spredt rustdannelse; form: topformet; størrelse: minimumsdiameter 55 mm; sukkerindhold: over 13° Brix; maksimumsfasthed: 4,5; smag: sødt duftende.

Kaiser

Skræl: ru, helt rustrød; form: kalabasformet/pæreformet; størrelse: minimumsdiameter 55 mm; sukkerindhold: over 13° Brix; fasthed: 5,7; smag: fint, saftigt og smeltende frugtkød med en god smag.

William og Max Red Bartlett

Skræl: glat, gul grundfarve mere eller mindre dækket med rosa eller klar rød farve, undertiden stribet; form: kort kvædeformet eller pæreformet; størrelse: minimumsdiameter 60 mm; sukkerindhold: over 12° Brix; maksimumsfasthed: 6,5; smag: sødt duftende.

Cascade

Skræl, form, størrelse, minimumsgennemsnitsvægt, sukkerindhold over 13° Brix, fasthed, smag afhængig af de relevante særlige kendetegn.

Passa Crassana

Skræl, form, størrelse, sukkerindhold over 13° Brix, maksimumsfasthed, smag afhængig af de relevante særlige kendetegn.«

ændres som følger:

»Abate Fetel

Skræl: lysegrøn-gullig og rustrød omkring blomsten og stilken

Form: kalabasformet, let aflang

Størrelse: minimumsdiameter 60 mm

Minimumssukkerindhold: 13 °Brix

Maksimumsfasthed: 5 kg/0,5 cm2.

Conference

Skræl: grøngul med stærk rustdannelse omkring blomsten, der ofte ses på hele den nederste tredjedel af frugten

Form: pæreformet, ofte symmetrisk

Størrelse: minimumsdiameter 60 mm

Minimumssukkerindhold: 13 °Brix

Maksimumsfasthed: 5,5 kg/0,5 cm2.

Decana del Comizio

Skræl: glat, lysegrøn til -gullig ofte med en rosa farve på solsiden, spredt rustdannelse

Form: topformet

Størrelse: minimumsdiameter 70 mm

Minimumssukkerindhold: 13 °Brix

Maksimumsfasthed: 4,5 kg/0,5 cm2.

Kaiser

Skræl: ru, helt rustrød

Form: kalabasformet/pæreformet

Størrelse: minimumsdiameter 60 mm

Minimumssukkerindhold: 13 °Brix

Maksimumsfasthed: 5,5 kg/0,5 cm2.

William og Max Red Bartlett

Skræl: glat, grøngul grundfarve mere eller mindre dækket med rosa eller klar rød farve, undertiden stribet

Form: kort kvædeformet eller pæreformet

Størrelse: minimumsdiameter 60 mm

Minimumssukkerindhold: 12 °Brix

Maksimumsfasthed: 6,5 kg/0,5 cm2.

Cascade

Skræl: lysegrøn grundfarve med klar rød overfladefarve og rustdannelse på 10-25 % af overfladen

Form: heterogen doliform med vertikal og tværgående asymmetri

Størrelse: minimumsdiameter 60 mm

Minimumssukkerindhold: 13 °Brix

Maksimumsfasthed: 5,5 kg/0,5 cm2.

Passa Crassana

Skræl: kompakt, grøn med pletter af rustrød

Form: maliform, ofte doliform

Størrelse: minimumsdiameter 60 mm

Minimumssukkerindhold: 13 °Brix

Maksimumsfasthed: 6,5 kg/0,5 cm2.

Santa Maria

Skræl: glat med grøngul grundfarve

Form: pæreform eller afkortet pæreform

Størrelse: minimumsdiameter 60 mm

Minimumssukkerindhold: 12 °Brix

Maksimumsfasthed: 6 kg/0,5 cm2.

Carmen

Skræl: grøn med rosenfarvet overflade

Form: kalabasformet, let aflang

Størrelse: minimumsdiameter 60 mm

Minimumssukkerindhold: 12 °Brix

Maksimumsfasthed: 6 kg/0,5 cm2.«

For at sikre et højere kvalitetsniveau bør den påkrævede minimumsstørrelse øges. For sorterne Abate Fetel, Conference og Kaiser er minimumsdiameteren øget fra 55 til 60 mm. For sorten Decana del Comizio er den øget fra 55 til 70 mm.

Angivelsen af sukkerindholdet er standardiseret. Det blev endvidere besluttet at udelade beskrivelsen af smagen, da dette er en overflødig betegnelse, som udelukkende er subjektiv, ikke kan kontrolleres og derfor ikke er relevant for specifikationen. For at standardisere beskrivelserne af alle de sorter, som skal medtages i varespecifikationen, er der tilføjet og/eller angivet (hvor sådanne mangler) beskrivende parametre med en fuldstændig beskrivelse for sorterne Santa Maria og Carmen.

For at skabe større klarhed er måleenheden for frugtens fasthed angivet, nemlig forholdet mellem styrken (kg) og det pres, der udøves af stemplet på overfladen af frugten (cm2).

2

Geografisk område

Geografisk område

Artikel 3, litra a), i den aktuelle varespecifikation

| »a) | Provinsen Reggio Emilia: Casalgrande, Correggio og Rubiera.« |
| --- | --- |

»a)

Provinsen Reggio Emilia: Casalgrande, Correggio og Rubiera.«

ændres som følger:

| »a) | Provinsen Reggio Emilia: Casalgrande, Reggio Emilia, Correggio, Rubiera, San Martino in Rio og Scandiano.« |
| --- | --- |

»a)

Provinsen Reggio Emilia: Casalgrande, Reggio Emilia, Correggio, Rubiera, San Martino in Rio og Scandiano.«

Provinsen Reggio Emilia: Kommunerne Reggio Emilia, San Martino in Rio og Scandiano bør medtages. Der foregår en ret betydelig dyrkning af pærer i disse kommuner, navnlig i kommunen Reggio Emilia. Disse kommuner grænser endvidere op til de kommuner, som allerede er omfattet af varespecifikationen, herunder i provinsen Modena, og klima- og traditionsmæssige kendetegn, som i høj grad ligner de kommuner, som allerede er omfattet.

Artikel 3, litra c), i den aktuelle varespecifikation

| »c) | Provinsen Ferrara: Argenta, Berra, Bondeno, Cento, Codigoro, Comacchio, Copparo, Ferrara, Formignana, Jolanda di Savoia, Lagosanto, Masi Torello, Massa Fiscaglia, Mesola, Fiscaglia, Migliarino and Migliaro, Mirabello, Ostellato, Poggio Renatico, Portomaggiore, Ro Ferrarese, S. Agostino, Tresigallo, Vigarano Mainarda og Voghiera.« |
| --- | --- |

»c)

Provinsen Ferrara: Argenta, Berra, Bondeno, Cento, Codigoro, Comacchio, Copparo, Ferrara, Formignana, Jolanda di Savoia, Lagosanto, Masi Torello, Massa Fiscaglia, Mesola, Fiscaglia, Migliarino and Migliaro, Mirabello, Ostellato, Poggio Renatico, Portomaggiore, Ro Ferrarese, S. Agostino, Tresigallo, Vigarano Mainarda og Voghiera.«

ændres som følger:

| »c) | Provinsen Ferrara: Argenta, Berra, Bondeno, Cento, Codigoro, Comacchio, Copparo, Ferrara, Formignana, Jolanda di Savoia, Lagosanto, Masi Torello, Mesola, Fiscaglia, Mirabello, Ostellato, Poggio Renatico, Portomaggiore, Ro Ferrarese, S. Agostino, Tresigallo, Vigarano Mainarda og Voghiera.« |
| --- | --- |

»c)

Provinsen Ferrara: Argenta, Berra, Bondeno, Cento, Codigoro, Comacchio, Copparo, Ferrara, Formignana, Jolanda di Savoia, Lagosanto, Masi Torello, Mesola, Fiscaglia, Mirabello, Ostellato, Poggio Renatico, Portomaggiore, Ro Ferrarese, S. Agostino, Tresigallo, Vigarano Mainarda og Voghiera.«

Provinsen Ferrara: Det angives, at det korrekte navn på kommunen Ro er Ro Ferrarese. Derudover blev kommunen Fiscaglio etableret den 1. januar 2014 ved at sammenlægge de tilstødende kommuner Massa Fiscaglia, Migliarino og Migliaro. De tre tidligere anførte kommuner er blevet erstattet i deres helhed af kommunen Fiscaglia, uden at området i specifikationen er ændret.

Artikel 3, litra d), i den aktuelle varespecifikation

| »d) | Provinsen Bologna: Anzona dell'Emilia, Argelato, Baricella, Bazzano, Bentivoglio, Budrio, Calderara di Reno, Castello d'Argile, Castelguelfo, Castelmaggiore, Crespellano, Crevalcore, Galliera, Granarolo dell'Emilia, Malalbergo, Medicina, Minerbio, Molinella, Mordano, Pieve di Cento, S. Agata Bolognese, S. Giorgio di Piano, S. Giovanni in Persiceto, S. Pietro in Casale og Sala Bolognese.« |
| --- | --- |

»d)

Provinsen Bologna: Anzona dell'Emilia, Argelato, Baricella, Bazzano, Bentivoglio, Budrio, Calderara di Reno, Castello d'Argile, Castelguelfo, Castelmaggiore, Crespellano, Crevalcore, Galliera, Granarolo dell'Emilia, Malalbergo, Medicina, Minerbio, Molinella, Mordano, Pieve di Cento, S. Agata Bolognese, S. Giorgio di Piano, S. Giovanni in Persiceto, S. Pietro in Casale og Sala Bolognese.«

ændres som følger:

| »d) | Provinsen Bologna: Anzola dell'Emilia, Argelato, Baricella, Valsamoggia — Loc. Bazzano, Bentivoglio, Budrio, Calderara di Reno, Castel d'Argile, Castelguelfo, Castelmaggiore, Valsamoggia — Loc. Crespellano, Crevalcore, Galliera, Granarolo dell'Emilia, Malalbergo, Medicina, Minerbio, Molinella, Mordano, Pieve di Cento, S. Agata Bolognese, S. Giorgio di Piano, S. Giovanni in Persiceto, S. Pietro in Casale og Sala Bolognese.« |
| --- | --- |

»d)

Provinsen Bologna: Anzola dell'Emilia, Argelato, Baricella, Valsamoggia — Loc. Bazzano, Bentivoglio, Budrio, Calderara di Reno, Castel d'Argile, Castelguelfo, Castelmaggiore, Valsamoggia — Loc. Crespellano, Crevalcore, Galliera, Granarolo dell'Emilia, Malalbergo, Medicina, Minerbio, Molinella, Mordano, Pieve di Cento, S. Agata Bolognese, S. Giorgio di Piano, S. Giovanni in Persiceto, S. Pietro in Casale og Sala Bolognese.«

Provinsen Bologna: En skrivefejl for kommunen Anzola dell'Emilia er rettet, det korrekte navn er Anzola dell'Emilia og ikke Anzona dell'Emilia. Hvad angår kommunen Valsamoggia, blev også denne etableret fra den 1. januar 2014 i provinsen Bologna ved at sammenlægge de tilstødende kommuner Bazzano, Castello di Serravalle, Crespellano, Monteveglio og Savigno. For at ajourføre oplysningerne med de korrekte stednavne blev kommunens navn derfor indsat før stednavnene Bazzano og Crespellano. Også her er produktionsområderne uændrede.

Artikel 3, litra e), i den aktuelle varespecifikation

| »e) | Provinsen Ravenna: Alfonsine, Bagnacavallo, Conselice, Cotignola, Castelbolognese, Faenza, Fusignano, Lugo, Massalombarda, Ravenna, Russi, S. Agata sul Santerno og Solarolo.« |
| --- | --- |

»e)

Provinsen Ravenna: Alfonsine, Bagnacavallo, Conselice, Cotignola, Castelbolognese, Faenza, Fusignano, Lugo, Massalombarda, Ravenna, Russi, S. Agata sul Santerno og Solarolo.«

ændres som følger:

| »e) | Provinsen Ravenna: Alfonsine, Bagnacavallo, Bagnara di Romagna, Conselice, Cotignola, Castelbolognese, Faenza, Fusignano, Lugo, Massalombarda, Ravenna, Russi, S. Agata sul Santerno og Solarolo.« |
| --- | --- |

»e)

Provinsen Ravenna: Alfonsine, Bagnacavallo, Bagnara di Romagna, Conselice, Cotignola, Castelbolognese, Faenza, Fusignano, Lugo, Massalombarda, Ravenna, Russi, S. Agata sul Santerno og Solarolo.«

Provinsen Ravenna: Kommunen Bagnara di Romagna, som ligger i provinsen Ravenna og er helt omgivet af kommuner, som allerede er medtaget i specifikationen (Massalombarda, Lugo, Cotignola, Solarolo og Mordano), skal indgå i det geografiske område. Denne kommune er velegnet til dyrkning af pærer og har på grund af sin særlige placering de klima- og traditionsmæssige kendetegn, som i høj grad ligner de kommuner, som allerede er medtaget.

Produktionsmetode

Produktionsmetode

Artikel 4 i den aktuelle varespecifikation

Sætningen:

»Anvendelse af kunstvanding, gødningspraksis og de øvrige dyrknings- og landbrugsteknikker skal følge de tekniske forskrifter, som de kompetente tjenester i regionen Emilia Romagna har fastlagt.«

er blevet slettet.

Den del, som vedrører dyrknings- og landbrugsteknikker, er slettet, da dette er en forudsætning, som alle bedrifter skal overholde. Rent faktisk betyder lovkrav og den bindende karakter af visse krav, at visse kriterier uundgåeligt er overholdt. Det anses derfor for at være unødvendigt at angive dette i specifikationen.

Sætningen:

»Den tilladte afstand mellem planterne er den, som normalt bruges, med en tæthed på højst 3 000 planter pr. hektar for nye beplantninger.«

ændres som følger:

»Den tilladte afstand mellem planterne er den, som normalt bruges, med en tæthed på højst 6 000 planter pr. hektar for nye plantager.«

Teknologisk udvikling og innovation støttet af tilgængeligheden af nye grundstammer gør det muligt at plante pæretræer med en meget højere tæthed end tidligere. Den seneste udvikling inden for dyrkningsteknikker har gjort det muligt at øge antallet af planter pr. hektar for at reducere plantagernes uproduktive perioder og standardisere og forbedre produktkvaliteten. Selv om der ikke er fastsat et nøjagtigt antal planter pr. hektar, synes grænsen på 6 000 planter at være en rimelig grænse, der gør det muligt at fastholde et produkt af høj kvalitet og samtidig respektere de traditionelle dyrkningsmetoder.

Sætningen:

»I dyrkningsmetoden skal der indgå mindst én beskæring om efteråret og to beskæringer i vækstsæsonen.«

er blevet slettet.

Begrænsningen vedrørende antallet af beskæringer er fjernet for at give landbrugerne mulighed for at foretage det mest hensigtsmæssige antal beskæringer baseret på krav og overholdelse af god dyrknings- og landbrugspraksis.

Sætningen:

»Den maksimale produktion pr. hektar er 45 000 kg for alle tilladt sorter.«

ændres som følger:

»Den maksimale produktion pr. hektar er 55 000 kg for alle tilladt sorter.«

Sætningen:

»Under hensyntagen til sæsonudsving og miljømæssige dyrkningsforhold fastsætter regionen Emilia-Romagna hvert år inden den 15. juli en vejledende gennemsnitlig enhedsproduktion inden for ovennævnte grænse for hver sort, som er angivet i artikel 2.«

er blevet slettet.

Dette er en forældet bestemmelse, som er blevet afløst af gældende lovgivning.

Sætningerne:

»Værdierne for fugtighed og temperatur i køle- og fryselagre skal ligge på mellem 4 og 6 °C. Sorter, som skal markedsføres om foråret, skal opbevares i en kontrolleret atmosfære.«

er blevet slettet.

Det er ikke nødvendigt at angive temperaturerne, da det allerede er blevet anført, at køleteknikken skal anvendes. Opbevaringstemperaturerne i den nuværende specifikation gør det vanskeligt at opbevare produktet optimalt. Temperaturerne er egnede til forhåndskøling og er som sådan ikke egnede til korrekt opbevaring af produktet i et køleanlæg og dermed til at bevare dets kvalitet og organoleptiske egenskaber. Endvidere er henvisningen til opbevaringen af de sorter, som skal markedsføres i foråret i en kontrolleret atmosfære, slettet for at give producenterne lov til at anvende andre opbevaringsteknikker.

Bevis for oprindelse

Bevis for oprindelse

Artikel 5 i den aktuelle varespecifikation

Følgende tekst:

»Regionen Emilia-Romagna skal kontrollere, at de korrekte tekniske forhold i artikel 4 ovenfor er opfyldt. Pæretræer egnet til produktion af »Pera dell'Emilia Romagna« skal indtastes i det relevante register, som oprettes, ajourføres og offentliggøres årligt. Der indgives en kopi af dette register hos hver af de kommuner, som ligger i produktionsområdet. Ministeriet for landbrug, fødevarer og skovbrug angiver, hvilke procedurer som skal følges i forhold til registrering, rapportering af årsproduktion og opnåelse af tilsvarende certificering for at sikre korrekt og hensigtsmæssig overvågning af den årligt anerkendte produktion, der markedsføres under den beskyttede geografiske betegnelse.«

er slettet og erstattet af:

»Hver enkelt fase af produktionsprocessen overvåges, idet alle input og output registreres. Produktets sporbarhed garanteres på denne måde og ved at indtaste de tinglyste grunde, som produktet dyrkes på, og producenter og pakkevirksomheder på lister, som forvaltes af kontrolorganet, og ved at erklære de producerede mængder over for kontrolorganet. Alle fysiske og juridiske personer registreret på de relevante lister skal kontrolleres af kontrolorganet i henhold til betingelserne i specifikationen og den tilsvarende inspektionsplan.«

Artiklen om bevis for oprindelse er helt udskiftet og tilpasset, eftersom den oprindelige artikel henviste til metoder og instrumenter, som ikke længere er gældende. Den nye artikel afspejler procedurerne i de nuværende kontrolsystemer.

Emballering og mærkning

Emballering og mærkning

Artikel 7 i den aktuelle varespecifikation

Afsnittet:

»Når »Pera dell'Emilia Romagna« markedsføres til konsum, skal de emballeres således, at de svarer til fællesskabets gældende regler, som omfatter:

| | kasser 60 × 80, 80 × 120, 100 × 120 i flere lag med termoformet plastindlæg |
| --- | --- |

kasser 60 × 80, 80 × 120, 100 × 120 i flere lag med termoformet plastindlæg

| | kasser 30 × 40 af karton, træ eller plast, i ét eller flere lag |
| --- | --- |

kasser 30 × 40 af karton, træ eller plast, i ét eller flere lag

| | kasser 40 × 60 af karton, træ eller plast, i ét eller flere lag |
| --- | --- |

kasser 40 × 60 af karton, træ eller plast, i ét eller flere lag

| | kasser 20 × 30 i ét lag og i løs vægt. |
| --- | --- |

kasser 20 × 30 i ét lag og i løs vægt.

forseglede pakninger til én eller flere frugter (bakker, kurve, kartoner mv.)«

ændres som følger:

»Når »Pera dell'Emilia Romagna« markedsføres til konsum, skal de emballeres således, at de svarer til fællesskabets gældende regler:«

Henvisningerne til de forskellige typer emballage slettes, såfremt artiklen kun angiver dem som eksempel og i lyset af, at det allerede angives, at emballagen skal overholde de gældende regler.

Sætningen:

»For at sikre at frugter med beskyttet geografisk betegnelse (BGB), som er pakket i bakker og kasser, kan identificeres, sættes der etiketter med betegnelsens logo på hver enkelt frugt i et omfang svarende til mindst 70 % af frugterne i emballagen.«

ændres og tilføjes som følger:

»For at sikre at frugter med beskyttet geografisk betegnelse (BGB), som er pakket i bakker og kasser, kan identificeres, sættes der etiketter på hver enkelt frugt i et omfang svarende til mindst 70 % af frugterne i emballagen.

Hvis der ikke er etiketter på de enkelte pærer, skal emballagen, som bakker og kasser, forsegles, så indholdet ikke fjernes, uden forseglingen brydes.

Salgssteder må desuden sælge produktet fra forseglede pakninger eller kasser eller pakker og kasser, der indeholder frugt med etiketter, som løssalg, så længe produktet placeres i særlige beholdere, som synligt viser samme oplysninger som på pakningerne som fastlagt i varespecifikationen.«

Hvad angår mærkning anses det for at være tilstrækkeligt at angive, at etiketterne sættes på frugten, og ordlyden »med betegnelsens logo« slettes derfor. For at sikre sporbarhed for forbrugeren medtages yderligere to uddybende eksempler:

| 1) | Hvis der ikke er etiketter på frugten: For at sikre identifikation skal emballagen forsegles, så indholdet ikke fjernes, uden forseglingen brydes. |
| --- | --- |

1)

Hvis der ikke er etiketter på frugten: For at sikre identifikation skal emballagen forsegles, så indholdet ikke fjernes, uden forseglingen brydes.

| 2) | Hvis produktet sælges i løssalg: Der er tilføjet instruktioner, der gør det muligt at sælge produktet i løssalg, samtidig med at det kan identificeres.« |
| --- | --- |

2)

Hvis produktet sælges i løssalg: Der er tilføjet instruktioner, der gør det muligt at sælge produktet i løssalg, samtidig med at det kan identificeres.«

Sætningen:

»Produktet markedsføres i perioden mellem den 10. august og den 31. maj det følgende år.«

ændres som følger:

»Produktet markedsføres i perioden mellem den 25. juli og den 31. maj det følgende år.«

Ændringen hænger nøje sammen med, at to tidligere sorter, Santa Maria og Carmen, er føjet til specifikationen. Det anses derfor for at være hensigtsmæssigt at justere markedsføringsperioden ved at fremrykke den til den 25. juli.

Afsnittet:

»Beholdere skal markedsføres med ordene »Pera dell'Emilia Romagna« med trykte bogstaver af samme størrelse efterfulgt af betegnelsen for sorten og ordlyden »Beskyttet geografisk betegnelse« umiddelbart derunder. Pakkevirksomhedens navn, firmanavn og adresse samt den oprindelige bruttovægt skal fremgå af samme synsfelt.«

ændres som følger:

»Beholdere skal markedsføres med ordene »Pera dell'Emilia Romagna« umiddelbart efterfulgt af ordlyden »Beskyttet geografisk betegnelse« eller forkortelsen »BGB« og sortens navn. Pakkevirksomhedens navn, firmanavn og adresse skal fremgå af samme synsfelt.«

Følgende aspekter er angivet korrekt og mere klart:

| 1) | Angivelse af ordlyd: Dette er ikke en omfattende ændring, men den korrekte rækkefølge af ordene er angivet (»Pera dell'Emilia Romagna« umiddelbart efterfulgt af ordlyden »Beskyttet geografisk betegnelse« eller forkortelsen »BGB« og sortens navn). |
| --- | --- |

1)

Angivelse af ordlyd: Dette er ikke en omfattende ændring, men den korrekte rækkefølge af ordene er angivet (»Pera dell'Emilia Romagna« umiddelbart efterfulgt af ordlyden »Beskyttet geografisk betegnelse« eller forkortelsen »BGB« og sortens navn).

| 2) | Angivelse af vægt: I henhold til de aktuelle bestemmelser om mærkning skal nettovægten og ikke bruttovægten angives. Eftersom dette er et lovgivningskrav og som sådan obligatorisk for alle, anses det for passende at slette denne angivelse. |
| --- | --- |

2)

Angivelse af vægt: I henhold til de aktuelle bestemmelser om mærkning skal nettovægten og ikke bruttovægten angives. Eftersom dette er et lovgivningskrav og som sådan obligatorisk for alle, anses det for passende at slette denne angivelse.

Følgende sætning er slettet:

»Der kan på de pågældende producenters anmodning benyttes et symbol i mærkningen. Symbolet består af den bestemte udførelse af det særlige logo, herunder de eventuelt specificerede farver, og det skal anvendes i forening med den geografiske betegnelse.«

Det anses for hensigtsmæssigt at slette denne passage fra teksten, da det grafiske symbol ikke er anført i specifikationen.

Sætningen:

»Endelig skal påskriften »fremstillet i Italien« findes på partier til eksport.«

er blevet slettet.

Det anses for hensigtsmæssigt at slette denne sætning, da denne angivelse af obligatorisk i henhold til de gældende lovgivningsmæssige bestemmelser.

Andet (kontrolorgan)

Andet (kontrolorgan)

Oplysninger om kontrolorganet er føjet til specifikationen.

ENHEDSDOKUMENT

»PERA DELL'EMILIA ROMAGNA«

»PERA DELL'EMILIA ROMAGNA«

EU-nr.: PGI-IT-02192 — 28.9.2016

EU-nr.: PGI-IT-02192 — 28.9.2016

BOB ( ) BGB ( X )

BOB ( ) BGB ( X )

1.   Navn

Navn

»Pera dell'Emilia Romagna«

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Medlemsstat eller tredjeland

Italien

3.   Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1.   Produkttype

Produkttype

Kategori 1.6. Frugt, grøntsager og korn, også forarbejdet

3.2.   Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

Den beskyttede geografiske betegnelse »Pera dell’Emilia Romagna« kommer fra pæresorterne Abate Fetel, Cascade, Conference, Decana del Comizio, Kaiser, Max Red Bartlett, Passa Crassana, Williams, Santa-Maria og Carmen.

Pærer med den beskyttede geografiske betegnelse »Pera dell'Emilia Romagna« BGB skal ved markedsføringen have følgende særlige kendetegn:

Abate Fetel

Skræl: lysegrøn-gullig og rustrød omkring blomsten og stilken; form: kalabasformet, let aflang; størrelse: minimumsdiameter 60 mm; sukkerindhold: 13 °Brix; maksimumsfasthed: 5 kg/0,5 cm2.

2

Conference

Skræl: grøngul med stærk rustdannelse omkring blomsten, der ofte ses på hele den nederste tredjedel af frugten; form: pæreformet, ofte symmetrisk; størrelse: minimumsdiameter 60 mm; minimumssukkerindhold: 13 °Brix; maksimumsfasthed: 5,5 kg/0,5 cm2.

2

Decana del Comizio

Skræl: glat, lysegrøn til -gullig ofte med en rosa farve på solsiden, spredt rustdannelse; form: topformet; størrelse: minimumsdiameter 55 mm; sukkerindhold: over 13° Brix; maksimumsfasthed: 13 °Brix; maksimumsfasthed: 4,5 kg/0,5 cm2.

2

Kaiser

Skræl: ru, helt rustrød; form: kalabasformet/pæreformet;

størrelse: minimumsdiameter 60 mm; minimumssukkerindhold: 13 °Brix; maksimumsfasthed: 5,5 kg/0,5 cm2.

2

William og Max Red Bartlett

Skræl: glat, grøngul grundfarve mere eller mindre dækket med rosa eller klar rød farve, undertiden stribet; form: kort kvædeformet eller pæreformet; størrelse: minimumsdiameter 60 mm; sukkerindhold: 12 °Brix; maksimumsfasthed: 6,5 kg/0,5 cm2.

2

Cascade

Skræl: lysegrøn grundfarve med klar rød overfladefarve og rustdannelse på 10-25 % af overfladen; form: heterogen doliform med vertikal og tværgående asymmetri; størrelse: minimumsdiameter 60 mm; minimumssukkerindhold: 13 °Brix; maksimumsfasthed: 5,5 kg/0,5 cm2.

2

Passa Crassana

Skræl: kompakt, grøn med pletter af rustrød; form: maliform, ofte doliform; størrelse: minimumsdiameter 60 mm; minimumssukkerindhold: 13 °Brix; maksimumsfasthed: 6,5 kg/0,5 cm2.

2

Santa Maria

Skræl: glat med grøngul grundfarve; form: pæreform eller afkortet pæreform; størrelse: minimumsdiameter 60 mm; minimumssukkerindhold: 12 °Brix; maksimumsfasthed: 6 kg/0,5 cm2.

2

Carmen

Skræl: grøn med rosenfarvet overflade; form: kalabasformet, let aflang; størrelse: minimumsdiameter 60 mm; minimumssukkerindhold: 12° Brix; maksimumsfasthed: 6 kg/0,5 cm2.

2

3.3.   Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse) og råvarer (kun for forarbejdede produkter)

Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse) og råvarer (kun for forarbejdede produkter)

—

3.4.   Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Alle trin fra dyrkning til høst skal finde sted i det område, som er defineret i punkt 4.

3.5.   Særlige regler vedrørende udskæring, rivning eller emballering osv. af det produkt, som betegnelsen henviser til

Særlige regler vedrørende udskæring, rivning eller emballering osv. af det produkt, som betegnelsen henviser til

For at sikre at frugter med beskyttet geografisk betegnelse (BGB), som er pakket i bakker og kasser, kan identificeres, sættes der etiketter på hver enkelt frugt i et omfang svarende til mindst 70 % af frugterne i emballagen.

Hvis der ikke er etiketter på de enkelte pærer, skal emballagen, som bakker og kasser, forsegles, så indholdet ikke kan fjernes, uden forseglingen brydes.

Salgssteder må desuden sælge produktet fra forseglede pakninger eller kasser eller pakker og kasser, der indeholder frugt med etiketter, som løssalg, så længe produktet placeres i særlige beholdere, som synligt viser samme oplysninger som på pakningerne som fastlagt i varespecifikationen.

3.6.   Særlige regler for mærkning af det produkt, den registrerede betegnelse henviser til

Særlige regler for mærkning af det produkt, den registrerede betegnelse henviser til

På emballagen skal der, forudsat at gældende fællesskabslovgivning på området overholdes, være angivet følgende:

»Pera dell'Emilia Romagna« — »Indicazione Geografica Protetta« og pakkevirksomhedens navn, virksomhedstype og adresse samt handelsklasse og størrelse.

4.   Præcis afgrænsning af det geografiske område

Præcis afgrænsning af det geografiske område

| a) | Provinsen Reggio Emilia: Casalgrande, Reggio Emilia, Correggio, Rubiera, San Martino in Rio og Scandiano. |
| --- | --- |

a)

Provinsen Reggio Emilia: Casalgrande, Reggio Emilia, Correggio, Rubiera, San Martino in Rio og Scandiano.

| b) | Provinsen Modena: Bastiglia, Bomporto, Campogalliano, Camposanto, Carpi, Castelfranco Emilia, Castelnuovo Rangone, Cavezzo, Concordia sulla Secchia, Finale Emilia, Formigine, Medolla, Mirandola, Modena, Nonantola, Novi di Modena, Ravarino, S. Cesario sul Panaro, S. Felice sul Panaro, S. Possidonio, S. Prospero, Savignano sul Panaro, Soliera, Spilamberto og Vignola. |
| --- | --- |

b)

Provinsen Modena: Bastiglia, Bomporto, Campogalliano, Camposanto, Carpi, Castelfranco Emilia, Castelnuovo Rangone, Cavezzo, Concordia sulla Secchia, Finale Emilia, Formigine, Medolla, Mirandola, Modena, Nonantola, Novi di Modena, Ravarino, S. Cesario sul Panaro, S. Felice sul Panaro, S. Possidonio, S. Prospero, Savignano sul Panaro, Soliera, Spilamberto og Vignola.

| c) | Provinsen Ferrara: Argenta, Berra, Bondeno, Cento, Codigoro, Comacchio, Copparo, Ferrara, Formignana, Jolanda di Savoia, Lagosanto, Masi Torello, Mesola, Fiscaglia, Mirabello, Ostellato, Poggio Renatico, Portomaggiore, Ro Ferrarese, S. Agostino, Tresigallo, Vigarano Mainarda og Voghiera. |
| --- | --- |

c)

Provinsen Ferrara: Argenta, Berra, Bondeno, Cento, Codigoro, Comacchio, Copparo, Ferrara, Formignana, Jolanda di Savoia, Lagosanto, Masi Torello, Mesola, Fiscaglia, Mirabello, Ostellato, Poggio Renatico, Portomaggiore, Ro Ferrarese, S. Agostino, Tresigallo, Vigarano Mainarda og Voghiera.

| d) | Provinsen Bologna: Anzola dell'Emilia, Argelato, Baricella, Valsamoggia — Loc. Bazzano, Bentivoglio, Budrio, Calderara di Reno, Castello d'Argile, Castelguelfo, Castelmaggiore, Valsamoggia — Loc. Crespellano, Crevalcore, Galliera, Granarolo dell'Emilia, Malalbergo, Medicina, Minerbio, Molinella, Mordano, Pieve di Cento, Sant’Agata Bolognese, S. Giorgio di Piano, S. Giovanni in Persiceto, S. Pietro in Casale og Sala Bolognese. |
| --- | --- |

d)

Provinsen Bologna: Anzola dell'Emilia, Argelato, Baricella, Valsamoggia — Loc. Bazzano, Bentivoglio, Budrio, Calderara di Reno, Castello d'Argile, Castelguelfo, Castelmaggiore, Valsamoggia — Loc. Crespellano, Crevalcore, Galliera, Granarolo dell'Emilia, Malalbergo, Medicina, Minerbio, Molinella, Mordano, Pieve di Cento, Sant’Agata Bolognese, S. Giorgio di Piano, S. Giovanni in Persiceto, S. Pietro in Casale og Sala Bolognese.

| e) | Provinsen Ravenna: Alfonsine, Bagnacavallo, Bagnara di Romagna, Conselice, Cotignola, Castelbolognese, Faenza, Fusignano, Lugo, Massalombarda, Ravenna, Russi, Sant’Agata sul Santerno og Solarolo. |
| --- | --- |

e)

Provinsen Ravenna: Alfonsine, Bagnacavallo, Bagnara di Romagna, Conselice, Cotignola, Castelbolognese, Faenza, Fusignano, Lugo, Massalombarda, Ravenna, Russi, Sant’Agata sul Santerno og Solarolo.

5.   Tilknytning til det geografiske område

Tilknytning til det geografiske område

De kvaliteter, der kendetegner »Pera dell'Emilia Romagna« BGB, er tæt forbundet med dyrkningsområdets jordbunds- og klimaforhold og producenternes professionelle kompetence. Disse faktorer gør det muligt at frembringe pærer med helt specielle kvalitetsegenskaber, såvel kemiske og fysiske som organoleptiske, som markedsføres i Italien og i hele Europa som typiske produkter fra Emilia Romagna. Eftersom pæretræer er meget følsomme over for frost, dyrkes de i det anførte område, hvor den årlige gennemsnitstemperatur er højere end i regionen som helhed, og den gennemsnitlige nedbør er lavere. Jorderne har i tidens løb været udsat for oversvømmelser fra floden Po og er som følge heraf rige på organisk materiale. Det afgrænsede område er yderst velegnet til pæreproduktion og tegner sig for ca. halvdelen af den samlede pæreproduktion i Italien.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

(Artikel 6, stk. 1, andet afsnit, i denne forordning)

De italienske myndigheder har indledt den nationale indsigelsesprocedure ved at offentliggøre forslaget om anerkendelse af den beskyttede geografiske betegnelse »Pera dell'Emilia Romagna« i Gazzetta Ufficiale (det italienske statstidende) nr. 187 af 11. august 2016.

Den konsoliderede udgave af varespecifikationen kan ses på internettet: http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

eller:

direkte på ministeriets websted (http://www.politicheagricole.it) ved at klikke på »Prodotti DOP e IGP« (i skærmens øverste højre hjørne) og derefter på »Prodotti DOP, IGP e STG« (i skærmens venstre side) og til sidst på »Disciplinari di produzione all’esame dell'UE«.

---

(1)  EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

1

---