# Den Europæiske Unions C 92/2017

| | ISSN 1977-0871 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 92 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 60. årgang24. marts 2017 |

ISSN 1977-0871

Den Europæiske Unions

Tidende

C 92

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

60. årgang24. marts 2017

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser |
| | HENSTILLINGER |
| | Rådet |
| 2017/C 92/01 | Rådets henstilling af 21. marts 2017 om den økonomiske politik i euroområdet | 1 |

Informationsnummer

Indhold

Side

I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

HENSTILLINGER

Rådet

2017/C 92/01

Rådets henstilling af 21. marts 2017 om den økonomiske politik i euroområdet

1

---

| | IV   Oplysninger |
| --- | --- |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2017/C 92/02 | Euroens vekselkurs | 6 |
| 2017/C 92/03 | Kommissionens afgørelse af 21. marts 2017 om udnævnelse af en efterfølger til et medlem af REFIT-platformens interessentgruppe | 7 |
| 2017/C 92/04 | Forklarende bemærkninger til Den Europæiske Unions kombinerede nomenklatur | 9 |

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2017/C 92/02

Euroens vekselkurs

6

2017/C 92/03

Kommissionens afgørelse af 21. marts 2017 om udnævnelse af en efterfølger til et medlem af REFIT-platformens interessentgruppe

7

2017/C 92/04

Forklarende bemærkninger til Den Europæiske Unions kombinerede nomenklatur

9

---

| | V   Øvrige meddelelser |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATIVE PROCEDURER |
| | Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet |
| 2017/C 92/05 | Indkaldelse af interessetilkendegivelser vedrørende hvervet som medlem af bestyrelsen for Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet | 10 |
| | ANDET |
| | Europa-Kommissionen |
| 2017/C 92/06 | Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer | 14 |

V   Øvrige meddelelser

ADMINISTRATIVE PROCEDURER

Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet

2017/C 92/05

Indkaldelse af interessetilkendegivelser vedrørende hvervet som medlem af bestyrelsen for Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet

10

ANDET

Europa-Kommissionen

2017/C 92/06

Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

14

---

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

I Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

HENSTILLINGER

Rådet

| 24.3.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 92/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 92/1

---

RÅDETS HENSTILLING

af 21. marts 2017

om den økonomiske politik i euroområdet

(2017/C 92/01)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 136, sammenholdt med artikel 121, stk. 2,

som henviser til henstillingen fra Europa-Kommissionen,

som henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råd,

som henviser til udtalelsen fra Det Økonomiske og Finansielle Udvalg,

som henviser til udtalelsen fra Udvalget for Økonomisk Politik, og

som tager følgende i betragtning:

| (1) | Det økonomiske opsving i euroområdet varer ved, men er fortsat skrøbeligt. Der er sket betydelig fremgang i de seneste år: Siden 2015 er euroområdets bruttonationalprodukt (BNP) i faste priser tilbage på samme niveau som før krisen, og arbejdsløsheden er faldet til sit laveste niveau siden 2010-2011. Den samlede efterspørgsel er dog stadig svag, inflationen ligger et godt stykke under målet til trods for Den Europæiske Centralbanks meget lempelige pengepolitik, og væksten hæmmes af krisens eftervirkninger, bl.a. vedvarende makroøkonomiske ubalancer og en høj gældsætning i alle sektorer af økonomien, hvilket kræver en nedgearing og begrænser de midler, der er til rådighed til forbrug og investeringer. Vækstpotentialet i euroområdets økonomi har desuden længe været faldende, og denne tendens er blevet endnu mere udtalt med krisen. Til trods for tegn på forbedring skaber det vedvarende investeringsunderskud og den høje arbejdsløshed risiko for, at der lægges en yderligere dæmper på vækstudsigterne. Genskabelsen af balance i euroområdets økonomi er fortsat asymmetrisk, idet det kun er nettodebitorlande, der korrigerer deres ubalancer, hvilket resulterer i stigende overskud på de løbende poster. Inden for rammerne af den internationale aftale i G20 opfordres eurolandene til at benytte alle politiske instrumenter, herunder finanspolitiske og strukturelle — individuelt og kollektivt — for at opnå en stærk, holdbar, afbalanceret og inklusiv vækst. |
| --- | --- |

(1)

Det økonomiske opsving i euroområdet varer ved, men er fortsat skrøbeligt. Der er sket betydelig fremgang i de seneste år: Siden 2015 er euroområdets bruttonationalprodukt (BNP) i faste priser tilbage på samme niveau som før krisen, og arbejdsløsheden er faldet til sit laveste niveau siden 2010-2011. Den samlede efterspørgsel er dog stadig svag, inflationen ligger et godt stykke under målet til trods for Den Europæiske Centralbanks meget lempelige pengepolitik, og væksten hæmmes af krisens eftervirkninger, bl.a. vedvarende makroøkonomiske ubalancer og en høj gældsætning i alle sektorer af økonomien, hvilket kræver en nedgearing og begrænser de midler, der er til rådighed til forbrug og investeringer. Vækstpotentialet i euroområdets økonomi har desuden længe været faldende, og denne tendens er blevet endnu mere udtalt med krisen. Til trods for tegn på forbedring skaber det vedvarende investeringsunderskud og den høje arbejdsløshed risiko for, at der lægges en yderligere dæmper på vækstudsigterne. Genskabelsen af balance i euroområdets økonomi er fortsat asymmetrisk, idet det kun er nettodebitorlande, der korrigerer deres ubalancer, hvilket resulterer i stigende overskud på de løbende poster. Inden for rammerne af den internationale aftale i G20 opfordres eurolandene til at benytte alle politiske instrumenter, herunder finanspolitiske og strukturelle — individuelt og kollektivt — for at opnå en stærk, holdbar, afbalanceret og inklusiv vækst.

| (2) | Ambitiøse strukturreformer bør give mulighed for en let og effektiv omfordeling af menneskelige ressourcer og finansielle midler og således bidrage til at imødegå udfordringerne i forbindelse med den igangværende teknologiske og strukturelle omstilling. Der er behov for reformer, som skaber et gunstigt erhvervsklima, fuldfører det indre marked og fjerner investeringshindringerne. Disse bestræbelser er afgørende for at give produktiviteten og beskæftigelsen et løft, øge konvergensen og styrke vækstpotentialet og tilpasningsevnen for økonomien i euroområdet. Gennemførelsen af strukturreformer, som skaber velfungerende markeder med effektive prismekanismer, vil understøtte pengepolitikken ved at lette dens transmission til realøkonomien. Reformer, som fjerner investeringsflaskehalse og støtter investering, kan tjene et dobbelt formål ved at understøtte den økonomiske aktivitet på kort sigt og skabe kapacitet til langsigtet holdbar og inklusiv vækst. Reformer, som øger produktiviteten, er særlig vigtige for medlemsstater, der har et stort behov for nedgearing forbundet med en stor udlandsgæld, da hurtigere vækst bidrager til at mindske gælden i forhold til BNP. En forbedring af den prismæssige og ikkeprismæssige konkurrenceevne vil bidrage yderligere til at genskabe balancen over for udlandet i disse lande. Medlemsstater med store overskud på de løbende poster kan hjælpe med at genskabe balancen i euroområdet ved at indføre foranstaltninger, herunder strukturreformer, som gør det lettere at kanalisere de overskydende besparelser over i den indenlandske efterspørgsel, navnlig ved at styrke investeringerne. Den nuværende situation med lave rentesatser skaber også ekstra muligheder i denne henseende, navnlig i medlemsstater med et betydeligt finanspolitisk råderum. |
| --- | --- |

(2)

Ambitiøse strukturreformer bør give mulighed for en let og effektiv omfordeling af menneskelige ressourcer og finansielle midler og således bidrage til at imødegå udfordringerne i forbindelse med den igangværende teknologiske og strukturelle omstilling. Der er behov for reformer, som skaber et gunstigt erhvervsklima, fuldfører det indre marked og fjerner investeringshindringerne. Disse bestræbelser er afgørende for at give produktiviteten og beskæftigelsen et løft, øge konvergensen og styrke vækstpotentialet og tilpasningsevnen for økonomien i euroområdet. Gennemførelsen af strukturreformer, som skaber velfungerende markeder med effektive prismekanismer, vil understøtte pengepolitikken ved at lette dens transmission til realøkonomien. Reformer, som fjerner investeringsflaskehalse og støtter investering, kan tjene et dobbelt formål ved at understøtte den økonomiske aktivitet på kort sigt og skabe kapacitet til langsigtet holdbar og inklusiv vækst. Reformer, som øger produktiviteten, er særlig vigtige for medlemsstater, der har et stort behov for nedgearing forbundet med en stor udlandsgæld, da hurtigere vækst bidrager til at mindske gælden i forhold til BNP. En forbedring af den prismæssige og ikkeprismæssige konkurrenceevne vil bidrage yderligere til at genskabe balancen over for udlandet i disse lande. Medlemsstater med store overskud på de løbende poster kan hjælpe med at genskabe balancen i euroområdet ved at indføre foranstaltninger, herunder strukturreformer, som gør det lettere at kanalisere de overskydende besparelser over i den indenlandske efterspørgsel, navnlig ved at styrke investeringerne. Den nuværende situation med lave rentesatser skaber også ekstra muligheder i denne henseende, navnlig i medlemsstater med et betydeligt finanspolitisk råderum.

| (3) | En bedre koordinering af gennemførelsen af strukturreformer, herunder dem, der anbefales i de landespecifikke henstillinger, og dem, der kræves for at gennemføre Den Økonomiske og Monetære Union (ØMU), kan have positive afsmittende virkninger i medlemsstaterne og øge reformernes positive virkninger på kort sigt. De tematiske drøftelser i Eurogruppen har vist sig at være et værdifuldt middel til at skabe en fælles forståelse af reformprioriteterne i euroområdet, udveksle bedste praksis og fremme reformgennemførelse og strukturel konvergens. Disse drøftelser bør fortsætte i Eurogruppen og styrkes, hvor det er muligt, bl.a. ved effektivt at udnytte de fælles principper og den fælles benchmarking, der er opnået enighed om. Disse drøftelser bør fortsætte, uden at det berører igangværende drøftelser i relevante rådssammensætninger, idet det anerkendes, hvor det er relevant, at fælles udfordringer og erfaringer er relevante for og vedrører hele Unionen. I medfør af Rådets henstilling om oprettelse af nationale produktivitetsråd (1) vedtaget den 20. september 2016, kan de nationale produktivitetsråd også bidrage til at fremme ejerskab og gennemførelse af de nødvendige reformer på nationalt plan. |
| --- | --- |

(3)

En bedre koordinering af gennemførelsen af strukturreformer, herunder dem, der anbefales i de landespecifikke henstillinger, og dem, der kræves for at gennemføre Den Økonomiske og Monetære Union (ØMU), kan have positive afsmittende virkninger i medlemsstaterne og øge reformernes positive virkninger på kort sigt. De tematiske drøftelser i Eurogruppen har vist sig at være et værdifuldt middel til at skabe en fælles forståelse af reformprioriteterne i euroområdet, udveksle bedste praksis og fremme reformgennemførelse og strukturel konvergens. Disse drøftelser bør fortsætte i Eurogruppen og styrkes, hvor det er muligt, bl.a. ved effektivt at udnytte de fælles principper og den fælles benchmarking, der er opnået enighed om. Disse drøftelser bør fortsætte, uden at det berører igangværende drøftelser i relevante rådssammensætninger, idet det anerkendes, hvor det er relevant, at fælles udfordringer og erfaringer er relevante for og vedrører hele Unionen. I medfør af Rådets henstilling om oprettelse af nationale produktivitetsråd (1) vedtaget den 20. september 2016, kan de nationale produktivitetsråd også bidrage til at fremme ejerskab og gennemførelse af de nødvendige reformer på nationalt plan.

| (4) | En stærk koordinering af de nationale finanspolitikker ud fra fælles regler er afgørende for at nå frem til en passende samlet finanspolitisk kurs og sikre en velfungerende monetær union. De fælles finanspolitiske regler har til formål at sikre gældsbæredygtighed på nationalt plan og samtidig skabe plads til makroøkonomisk stabilisering. Den finanspolitiske kurs på nationalt plan såvel som for euroområdet samlet set skal således tilgodese den dobbelte målsætning om at sikre holdbarhed i de nationale offentlige finanser på lang sigt og makroøkonomisk stabilisering på kort sigt, både i de enkelte lande og i euroområdet som helhed. I den nuværende situation med stor usikkerhed, hvad angår opsvingets styrke og omfanget af det økonomiske råderum, skal finanspolitik i euroområdet, efter at pengepolitikken har givet sit betydelige bidrag, supplere denne med hensyn til at understøtte efterspørgslen, navnlig investeringer, og bevæge sig ud af den lave inflation under behørig hensyntagen til de fortsatte bekymringer om gældsbæredygtigheden. Finanspolitikkens effektivitet, herunder dens afsmittende virkninger på tværs af lande, styrkes af situationen med lave rentesatser. I sin meddelelse til Europa-Parlamentet, Rådet, Den Europæiske Centralbank, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget med titlen »En positiv finanspolitisk kurs i Euroområdet« af 16. november 2016 finder Kommissionen, at det for 2017 under de nuværende omstændigheder vil være ønskeligt med en finanspolitisk ekspansion på op til 0,5 % af BNP i euroområdet.
  I juli 2016 konkluderede Eurogruppen på grundlag af Kommissionens analyse, at den stort set neutrale samlede finanspolitiske kurs i 2017 sikrer en passende balance. I december 2016 understregede Eurogruppen, at det er vigtigt at finde en passende balance mellem behovet for at sikre bæredygtighed og behovet for at støtte investeringer for at styrke det skrøbelige opsving og derved bidrage til en mere afbalanceret politiksammensætning. Samtidig er statsgælden stadig stor, og der er fortsat behov for at sikre de offentlige finansers holdbarhed på mellemlang sigt i en række medlemsstater. Det er derfor nødvendigt at sikre en passende differentiering af medlemsstaternes finanspolitiske indsats og tage hensyn til det finanspolitiske råderum og de afsmittende virkninger mellem eurolandene. De medlemsstater, som klarer sig bedre i forhold til deres finanspolitiske målsætninger, kan anvende deres gunstige budgetsituation til, afhængigt af forholdene i det enkelte land, yderligere at styrke deres indenlandske efterspørgsel og vækstpotentiale under hensyntagen til målet på mellemlang sigt, de nationale budgetrammer og de nationale krav.
  For eksempel er indbetalingen af garantier til Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer, oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2015/1017 (2), en særlig effektiv måde for medlemsstater med finanspolitisk råderum til at maksimere virkningerne på realøkonomien og opsvinget i euroområdet. Medlemsstater med behov for yderligere finanspolitiske tilpasninger inden for rammerne af stabilitets- og vækstpagtens (SVP's) forebyggende del bør sørge for at opfylde SVP's krav for 2017. Under SVP's korrigerende del skal medlemsstaterne sikre en rettidig og holdbar korrektion af deres uforholdsmæssigt store underskud for at have finanspolitiske stødpuder til at kunne klare uforudsete omstændigheder. Medlemsstaterne bør føre finanspolitik i fuld overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten og samtidig udnytte fleksibiliteten i de eksisterende regler bedst muligt. Strukturreformer, navnlig dem, der løfter produktiviteten, vil støtte væksten og forbedre de offentlige finansers holdbarhed. Samtidig vil en betydelig forbedring af sammensætningen og forvaltningen af de nationale budgetter, både hvad angår indtægts- og udgiftssiden, ved at flytte midler over til materielle og immaterielle investeringer styrke budgetternes indvirkning på efterspørgslen på kort sigt og produktiviteten på længere sigt. Der er behov for effektive nationale finanspolitiske rammer for at styrke troværdigheden af medlemsstaternes politikker og hjælpe med at finde den rette balance mellem makroøkonomisk stabilisering på kort sigt, gældsbæredygtighed og langsigtet vækst. |
| --- | --- |

(4)

En stærk koordinering af de nationale finanspolitikker ud fra fælles regler er afgørende for at nå frem til en passende samlet finanspolitisk kurs og sikre en velfungerende monetær union. De fælles finanspolitiske regler har til formål at sikre gældsbæredygtighed på nationalt plan og samtidig skabe plads til makroøkonomisk stabilisering. Den finanspolitiske kurs på nationalt plan såvel som for euroområdet samlet set skal således tilgodese den dobbelte målsætning om at sikre holdbarhed i de nationale offentlige finanser på lang sigt og makroøkonomisk stabilisering på kort sigt, både i de enkelte lande og i euroområdet som helhed. I den nuværende situation med stor usikkerhed, hvad angår opsvingets styrke og omfanget af det økonomiske råderum, skal finanspolitik i euroområdet, efter at pengepolitikken har givet sit betydelige bidrag, supplere denne med hensyn til at understøtte efterspørgslen, navnlig investeringer, og bevæge sig ud af den lave inflation under behørig hensyntagen til de fortsatte bekymringer om gældsbæredygtigheden. Finanspolitikkens effektivitet, herunder dens afsmittende virkninger på tværs af lande, styrkes af situationen med lave rentesatser. I sin meddelelse til Europa-Parlamentet, Rådet, Den Europæiske Centralbank, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget med titlen »En positiv finanspolitisk kurs i Euroområdet« af 16. november 2016 finder Kommissionen, at det for 2017 under de nuværende omstændigheder vil være ønskeligt med en finanspolitisk ekspansion på op til 0,5 % af BNP i euroområdet.

I juli 2016 konkluderede Eurogruppen på grundlag af Kommissionens analyse, at den stort set neutrale samlede finanspolitiske kurs i 2017 sikrer en passende balance. I december 2016 understregede Eurogruppen, at det er vigtigt at finde en passende balance mellem behovet for at sikre bæredygtighed og behovet for at støtte investeringer for at styrke det skrøbelige opsving og derved bidrage til en mere afbalanceret politiksammensætning. Samtidig er statsgælden stadig stor, og der er fortsat behov for at sikre de offentlige finansers holdbarhed på mellemlang sigt i en række medlemsstater. Det er derfor nødvendigt at sikre en passende differentiering af medlemsstaternes finanspolitiske indsats og tage hensyn til det finanspolitiske råderum og de afsmittende virkninger mellem eurolandene. De medlemsstater, som klarer sig bedre i forhold til deres finanspolitiske målsætninger, kan anvende deres gunstige budgetsituation til, afhængigt af forholdene i det enkelte land, yderligere at styrke deres indenlandske efterspørgsel og vækstpotentiale under hensyntagen til målet på mellemlang sigt, de nationale budgetrammer og de nationale krav.

For eksempel er indbetalingen af garantier til Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer, oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2015/1017 (2), en særlig effektiv måde for medlemsstater med finanspolitisk råderum til at maksimere virkningerne på realøkonomien og opsvinget i euroområdet. Medlemsstater med behov for yderligere finanspolitiske tilpasninger inden for rammerne af stabilitets- og vækstpagtens (SVP's) forebyggende del bør sørge for at opfylde SVP's krav for 2017. Under SVP's korrigerende del skal medlemsstaterne sikre en rettidig og holdbar korrektion af deres uforholdsmæssigt store underskud for at have finanspolitiske stødpuder til at kunne klare uforudsete omstændigheder. Medlemsstaterne bør føre finanspolitik i fuld overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten og samtidig udnytte fleksibiliteten i de eksisterende regler bedst muligt. Strukturreformer, navnlig dem, der løfter produktiviteten, vil støtte væksten og forbedre de offentlige finansers holdbarhed. Samtidig vil en betydelig forbedring af sammensætningen og forvaltningen af de nationale budgetter, både hvad angår indtægts- og udgiftssiden, ved at flytte midler over til materielle og immaterielle investeringer styrke budgetternes indvirkning på efterspørgslen på kort sigt og produktiviteten på længere sigt. Der er behov for effektive nationale finanspolitiske rammer for at styrke troværdigheden af medlemsstaternes politikker og hjælpe med at finde den rette balance mellem makroøkonomisk stabilisering på kort sigt, gældsbæredygtighed og langsigtet vækst.

| (5) | Arbejdsmarkederne i euroområdet er fortsat i gradvis fremgang, og arbejdsløsheden falder støt. Langtidsledigheden og ungdomsarbejdsløsheden er dog stadig høj, og fattigdom, social udstødelse og ulighed udgør fortsat et alvorligt problem i flere medlemsstater. Trods reformfremskridt for at gøre arbejdsmarkederne mere robuste og øge deres tilpasningsevne er der stadig betydelige forskelle på tværs af euroområdet, som til stadighed skaber udfordringer for et velfungerende euroområde. Det kræver veludformede, fair og inklusive arbejdsmarkeder, sociale beskyttelsesordninger og skatte- og socialsikringssystemer at sikre en gnidningsløs og løbende omfordeling af arbejdskraft til mere produktive aktiviteter for at støtte integrationen eller reintegrationen af dem, som befinder sig mellem job eller er udelukket fra arbejdsmarkedet, mindske segmenteringen og fremme økonomisk og social konvergens, herunder ved at øge mulighederne for beskæftigelse af høj kvalitet. Dette vil også føre til en mere effektiv automatisk stabilisering og stærkere, holdbar og inklusiv vækst og beskæftigelse, som er vigtige elementer for at tackle de sociale udfordringer i euroområdet.
  De nødvendige reformer omfatter bl.a.: i) ændringer af lovgivningen om jobbeskyttelse i retning af mere pålidelige kontraktlige ordninger, som skaber fleksibilitet og beskytter både arbejdstagere og arbejdsgivere, fremmer overgange på arbejdsmarkedet, forebygger et todelt arbejdsmarked og giver mulighed for at tilpasse arbejdskraftomkostningerne, når det er nødvendigt; reformbestræbelserne på dette område har været særlig intense i de seneste år, ii) styrkelse af kompetencer ved at forbedre resultaterne og effektiviteten af uddannelsessystemerne og de omfattende strategier for livslang læring og fokusere på behovene på arbejdsmarkedet, iii) effektive aktive arbejdsmarkedspolitikker til at hjælpe ledige, herunder langtidsledige, tilbage på arbejdsmarkedet og øge erhvervsfrekvensen, og iv) moderne, holdbare og tilstrækkelige sociale beskyttelsessystemer, som reelt og effektivt bidrager til både social inklusion og integration på arbejdsmarkedet gennem hele livsforløbet. En omlægning af beskatningen væk fra arbejde, særligt for lavtlønnede, og sikring af retfærdige skattesystemer kan også forbedre resultaterne på arbejdsmarkedet. De eurolande, der har gennemført sådanne reformer, er mere robuste og udviser bedre beskæftigelsesmæssige og sociale resultater. Udformningen af sådanne reformer bør tage hensyn til deres potentielle sociale indvirkning. |
| --- | --- |

(5)

Arbejdsmarkederne i euroområdet er fortsat i gradvis fremgang, og arbejdsløsheden falder støt. Langtidsledigheden og ungdomsarbejdsløsheden er dog stadig høj, og fattigdom, social udstødelse og ulighed udgør fortsat et alvorligt problem i flere medlemsstater. Trods reformfremskridt for at gøre arbejdsmarkederne mere robuste og øge deres tilpasningsevne er der stadig betydelige forskelle på tværs af euroområdet, som til stadighed skaber udfordringer for et velfungerende euroområde. Det kræver veludformede, fair og inklusive arbejdsmarkeder, sociale beskyttelsesordninger og skatte- og socialsikringssystemer at sikre en gnidningsløs og løbende omfordeling af arbejdskraft til mere produktive aktiviteter for at støtte integrationen eller reintegrationen af dem, som befinder sig mellem job eller er udelukket fra arbejdsmarkedet, mindske segmenteringen og fremme økonomisk og social konvergens, herunder ved at øge mulighederne for beskæftigelse af høj kvalitet. Dette vil også føre til en mere effektiv automatisk stabilisering og stærkere, holdbar og inklusiv vækst og beskæftigelse, som er vigtige elementer for at tackle de sociale udfordringer i euroområdet.

De nødvendige reformer omfatter bl.a.: i) ændringer af lovgivningen om jobbeskyttelse i retning af mere pålidelige kontraktlige ordninger, som skaber fleksibilitet og beskytter både arbejdstagere og arbejdsgivere, fremmer overgange på arbejdsmarkedet, forebygger et todelt arbejdsmarked og giver mulighed for at tilpasse arbejdskraftomkostningerne, når det er nødvendigt; reformbestræbelserne på dette område har været særlig intense i de seneste år, ii) styrkelse af kompetencer ved at forbedre resultaterne og effektiviteten af uddannelsessystemerne og de omfattende strategier for livslang læring og fokusere på behovene på arbejdsmarkedet, iii) effektive aktive arbejdsmarkedspolitikker til at hjælpe ledige, herunder langtidsledige, tilbage på arbejdsmarkedet og øge erhvervsfrekvensen, og iv) moderne, holdbare og tilstrækkelige sociale beskyttelsessystemer, som reelt og effektivt bidrager til både social inklusion og integration på arbejdsmarkedet gennem hele livsforløbet. En omlægning af beskatningen væk fra arbejde, særligt for lavtlønnede, og sikring af retfærdige skattesystemer kan også forbedre resultaterne på arbejdsmarkedet. De eurolande, der har gennemført sådanne reformer, er mere robuste og udviser bedre beskæftigelsesmæssige og sociale resultater. Udformningen af sådanne reformer bør tage hensyn til deres potentielle sociale indvirkning.

| (6) | Det er gået fremad med oprettelsen af bankunionen, men den er stadig ikke gennemført. I overensstemmelse med køreplanen fra juni 2016, som fastsat i Rådets konklusioner af 16. juni 2016, skal arbejdet med at gennemføre bankunionen fortsætte på områderne risikoreduktion og risikodeling, bl.a. skal der indføres en europæisk indskudsforsikringsordning, og den fælles bagstopper for Den Fælles Afviklingsfond skal gøres operationel senest inden udløbet af fondens overgangsperiode, som defineret i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 806/2014 (3). Selv om banksektoren i euroområdet generelt er blevet mere robust siden krisen, er der opstået et øget pres på bankerne som følge af en række faktorer, bl.a. den store andel af misligholdte lån, ineffektive forretningsmodeller og overkapacitet i nogle medlemsstater, som alt sammen fører til en lav rentabilitet og i nogle tilfælde truer levedygtigheden. Dette pres hæmmer bankernes evne til at yde lån til økonomien. Risiciene strækker sig også til realøkonomien, hvor niveauet for den offentlige og ikkefinansielle private gæld i nogle medlemsstater stadig er højt. Der er behov for en fortsat kontrolleret nedgearing i den private sektor ved at omlægge, afvikle og om nødvendigt omstrukturere gæld oparbejdet af levedygtige, men hårdt trængte skyldnere og ved at eftergive ikkebæredygtig gæld, så kapitalen kan omfordeles hurtigere og mere effektivt. I den forbindelse består nogle af de vigtigste elementer af en vellykket og vækstfremmende nedgearingsproces i at sætte ind mod den stadig store andel af misligholdte lån og at følge de fælles principper for udformning af insolvensregler for virksomheder og husholdninger, herunder ved at forbedre de nationale rammer for insolvensbehandling og udenretslig tvistbilæggelse. |
| --- | --- |

(6)

Det er gået fremad med oprettelsen af bankunionen, men den er stadig ikke gennemført. I overensstemmelse med køreplanen fra juni 2016, som fastsat i Rådets konklusioner af 16. juni 2016, skal arbejdet med at gennemføre bankunionen fortsætte på områderne risikoreduktion og risikodeling, bl.a. skal der indføres en europæisk indskudsforsikringsordning, og den fælles bagstopper for Den Fælles Afviklingsfond skal gøres operationel senest inden udløbet af fondens overgangsperiode, som defineret i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 806/2014 (3). Selv om banksektoren i euroområdet generelt er blevet mere robust siden krisen, er der opstået et øget pres på bankerne som følge af en række faktorer, bl.a. den store andel af misligholdte lån, ineffektive forretningsmodeller og overkapacitet i nogle medlemsstater, som alt sammen fører til en lav rentabilitet og i nogle tilfælde truer levedygtigheden. Dette pres hæmmer bankernes evne til at yde lån til økonomien. Risiciene strækker sig også til realøkonomien, hvor niveauet for den offentlige og ikkefinansielle private gæld i nogle medlemsstater stadig er højt. Der er behov for en fortsat kontrolleret nedgearing i den private sektor ved at omlægge, afvikle og om nødvendigt omstrukturere gæld oparbejdet af levedygtige, men hårdt trængte skyldnere og ved at eftergive ikkebæredygtig gæld, så kapitalen kan omfordeles hurtigere og mere effektivt. I den forbindelse består nogle af de vigtigste elementer af en vellykket og vækstfremmende nedgearingsproces i at sætte ind mod den stadig store andel af misligholdte lån og at følge de fælles principper for udformning af insolvensregler for virksomheder og husholdninger, herunder ved at forbedre de nationale rammer for insolvensbehandling og udenretslig tvistbilæggelse.

| (7) | Der er i løbet af 2016 gjort visse fremskridt med de initiativer, der blev præsenteret i de fem formænds rapport »Fuldførelse af Europas Økonomiske og Monetære Union« af 22. juni 2015 udarbejdet af formanden for Europa-Kommissionen i tæt samarbejde med formændene for Det Europæiske Råd, Den Europæiske Centralbank, Eurogruppen og Europa-Parlamentet, bl.a. den større rolle, som euroområdedimensionen spiller i det europæiske semester, Rådets henstilling om nationale produktivitetsråd samt oprettelsen af det europæiske finanspolitiske råd i Kommissionens regi. Der arbejdes også på at øge gennemsigtigheden i de finanspolitiske regler og på at gøre dem mindre komplekse, og i november 2015 fremsatte Kommissionen desuden et forslag til en europæisk indskudsforsikringsordning. Derudover er der også mere almene udfordringer, der skal tages op i lyset af de fem formænds rapport. Kommissionen fremlagde den 1. marts 2017 en hvidbog om Europas fremtid, som også omfatter ØMU'ens fremtid. En aftale om en operationel vej frem kræver, at alle eurolandene og EU-institutionerne, såvel som landene uden for euroområdet, tager fælles ejerskab og arbejder for et fælles mål, da en stærk ØMU vil hjælpe med at tackle Unionens udfordringer på mere kraftfuld vis og også have positive virkninger for landene uden for euroområdet. I denne forbindelse er det vigtigt, at drøftelserne om gennemførelsen af ØMU'en føres på en åben og gennemsigtig måde af hensyn til medlemsstaterne uden for euroområdet og under fuld respekt for Unionens indre marked, og at relevante initiativer eventuelt er åbne for medlemsstaterne uden for euroområdet på et ensartet grundlag. |
| --- | --- |

(7)

Der er i løbet af 2016 gjort visse fremskridt med de initiativer, der blev præsenteret i de fem formænds rapport »Fuldførelse af Europas Økonomiske og Monetære Union« af 22. juni 2015 udarbejdet af formanden for Europa-Kommissionen i tæt samarbejde med formændene for Det Europæiske Råd, Den Europæiske Centralbank, Eurogruppen og Europa-Parlamentet, bl.a. den større rolle, som euroområdedimensionen spiller i det europæiske semester, Rådets henstilling om nationale produktivitetsråd samt oprettelsen af det europæiske finanspolitiske råd i Kommissionens regi. Der arbejdes også på at øge gennemsigtigheden i de finanspolitiske regler og på at gøre dem mindre komplekse, og i november 2015 fremsatte Kommissionen desuden et forslag til en europæisk indskudsforsikringsordning. Derudover er der også mere almene udfordringer, der skal tages op i lyset af de fem formænds rapport. Kommissionen fremlagde den 1. marts 2017 en hvidbog om Europas fremtid, som også omfatter ØMU'ens fremtid. En aftale om en operationel vej frem kræver, at alle eurolandene og EU-institutionerne, såvel som landene uden for euroområdet, tager fælles ejerskab og arbejder for et fælles mål, da en stærk ØMU vil hjælpe med at tackle Unionens udfordringer på mere kraftfuld vis og også have positive virkninger for landene uden for euroområdet. I denne forbindelse er det vigtigt, at drøftelserne om gennemførelsen af ØMU'en føres på en åben og gennemsigtig måde af hensyn til medlemsstaterne uden for euroområdet og under fuld respekt for Unionens indre marked, og at relevante initiativer eventuelt er åbne for medlemsstaterne uden for euroområdet på et ensartet grundlag.

| (8) | Beskæftigelsesudvalget og Udvalget for Social Beskyttelse er blevet hørt om de beskæftigelsesmæssige og sociale aspekter af denne henstilling, |
| --- | --- |

(8)

Beskæftigelsesudvalget og Udvalget for Social Beskyttelse er blevet hørt om de beskæftigelsesmæssige og sociale aspekter af denne henstilling,

HENSTILLER, at eurolandene i perioden 2017-2018 træffer foranstaltninger inden for Eurogruppen, på egen hånd og i fællesskab i Eurogruppen, med henblik på at:

| 1. | føre politikker, som understøtter holdbar og inklusiv vækst på kort og lang sigt, og som styrker tilpasningsevnen, genskabelsen af balance og konvergensen; prioritere reformer, som øger produktiviteten, skaber et bedre institutionelt miljø og erhvervsklima, fjerner investeringsflaskehalse og støtter jobskabelse. Medlemsstater med underskud på de løbende poster eller med en stor udlandsgæld bør øge produktiviteten og samtidig begrænse enhedslønomkostningerne. De medlemsstater, der har store overskud på de løbende poster, bør have som hovedprioritet at træffe foranstaltninger, herunder strukturreformer og investeringsfremme, der hjælper med at styrke deres indenlandske efterspørgsel og vækstpotentiale |
| --- | --- |

1.

føre politikker, som understøtter holdbar og inklusiv vækst på kort og lang sigt, og som styrker tilpasningsevnen, genskabelsen af balance og konvergensen; prioritere reformer, som øger produktiviteten, skaber et bedre institutionelt miljø og erhvervsklima, fjerner investeringsflaskehalse og støtter jobskabelse. Medlemsstater med underskud på de løbende poster eller med en stor udlandsgæld bør øge produktiviteten og samtidig begrænse enhedslønomkostningerne. De medlemsstater, der har store overskud på de løbende poster, bør have som hovedprioritet at træffe foranstaltninger, herunder strukturreformer og investeringsfremme, der hjælper med at styrke deres indenlandske efterspørgsel og vækstpotentiale

| 2. | tilstræbe en passende balance i finanspolitikken mellem behovet for at sikre holdbarhed og behovet for at støtte investeringer, der kan styrke opsvinget og dermed bidrage til en passende samlet finanspolitisk kurs og en mere afbalanceret politiksammensætning. De medlemsstater, som ifølge Kommissionens vurdering, er i risiko for ikke at opfylde deres forpligtelser i henhold til stabilitets- og vækstpakken i 2017, bør på dette grundlag i tide træffe supplerende foranstaltninger for at overholde kravene. Omvendt opfordres de medlemsstater, som har klaret sig bedre i forhold til deres målsætninger på mellemlang sigt, til fortsat at prioritere investeringer for at sætte gang i potentiel vækst, dog under hensyntagen til de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt. De medlemsstater, som forventes i det store og hele at opfylde kravene i stabilitets- og vækstpagten i 2017, bør sikre, at pagtens krav opfyldes i deres nationale budgetprocesser; føre finanspolitik i fuld overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten og samtidig udnytte fleksibiliteten i de eksisterende regler bedst muligt. Overordnet set bør medlemsstaterne forbedre de offentlige finansers sammensætning ved at skabe bedre plads til materielle og immaterielle investeringer og sikre velfungerende nationale finanspolitiske rammer |
| --- | --- |

2.

tilstræbe en passende balance i finanspolitikken mellem behovet for at sikre holdbarhed og behovet for at støtte investeringer, der kan styrke opsvinget og dermed bidrage til en passende samlet finanspolitisk kurs og en mere afbalanceret politiksammensætning. De medlemsstater, som ifølge Kommissionens vurdering, er i risiko for ikke at opfylde deres forpligtelser i henhold til stabilitets- og vækstpakken i 2017, bør på dette grundlag i tide træffe supplerende foranstaltninger for at overholde kravene. Omvendt opfordres de medlemsstater, som har klaret sig bedre i forhold til deres målsætninger på mellemlang sigt, til fortsat at prioritere investeringer for at sætte gang i potentiel vækst, dog under hensyntagen til de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt. De medlemsstater, som forventes i det store og hele at opfylde kravene i stabilitets- og vækstpagten i 2017, bør sikre, at pagtens krav opfyldes i deres nationale budgetprocesser; føre finanspolitik i fuld overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten og samtidig udnytte fleksibiliteten i de eksisterende regler bedst muligt. Overordnet set bør medlemsstaterne forbedre de offentlige finansers sammensætning ved at skabe bedre plads til materielle og immaterielle investeringer og sikre velfungerende nationale finanspolitiske rammer

| 3. | gennemføre reformer, der fremmer konkurrenceevne, jobskabelse, jobkvalitet, robusthed og økonomisk og social konvergens, og som understøttes af en effektiv arbejdsmarkedsdialog. Disse bør kombinere: i) pålidelige ansættelseskontrakter, som skaber fleksibilitet og beskytter både arbejdstagere og arbejdsgivere, ii) effektive uddannelsessystemer af høj kvalitet og omfattende strategier for livslang læring, som er målrettet behovene på arbejdsmarkedet, iii) effektive aktive arbejdsmarkedspolitikker til støtte for erhvervsfrekvensen, iv) moderne, holdbare og tilstrækkelige sociale beskyttelsessystemer, som reelt og effektivt bidrager til social inklusion og integration på arbejdsmarkedet gennem hele livsforløbet; flytte skatten væk fra arbejde, særligt for lavtlønnede og i de medlemsstater, hvor den omkostningsrelaterede konkurrenceevne ligger under gennemsnittet i euroområdet, og gøre denne flytning af skat budgetneutralt i lande uden finanspolitisk råderum |
| --- | --- |

3.

gennemføre reformer, der fremmer konkurrenceevne, jobskabelse, jobkvalitet, robusthed og økonomisk og social konvergens, og som understøttes af en effektiv arbejdsmarkedsdialog. Disse bør kombinere: i) pålidelige ansættelseskontrakter, som skaber fleksibilitet og beskytter både arbejdstagere og arbejdsgivere, ii) effektive uddannelsessystemer af høj kvalitet og omfattende strategier for livslang læring, som er målrettet behovene på arbejdsmarkedet, iii) effektive aktive arbejdsmarkedspolitikker til støtte for erhvervsfrekvensen, iv) moderne, holdbare og tilstrækkelige sociale beskyttelsessystemer, som reelt og effektivt bidrager til social inklusion og integration på arbejdsmarkedet gennem hele livsforløbet; flytte skatten væk fra arbejde, særligt for lavtlønnede og i de medlemsstater, hvor den omkostningsrelaterede konkurrenceevne ligger under gennemsnittet i euroområdet, og gøre denne flytning af skat budgetneutralt i lande uden finanspolitisk råderum

| 4. | i overensstemmelse med køreplanen fra juni 2016 fortsætte arbejdet med at gennemføre bankunionen på områderne risikoreduktion og risikodeling, bl.a. indføre en europæisk indskudsforsikringsordning og gøre den fælles bagstopper for Den Fælles Afviklingsfond operationel senest inden udløbet af fondens overgangsperiode; udvikle og gennemføre en effektiv strategi for hele euroområdet som supplement til tilsynsindsatsen for at imødegå risiciene for manglende levedygtighed i banksektoren, herunder hvad angår den store andel af misligholdte lån, ineffektive forretningsmodeller og overkapacitet. Medlemsstater med stor gæld i den private sektor bør fremme en velordnet nedgearing |
| --- | --- |

4.

i overensstemmelse med køreplanen fra juni 2016 fortsætte arbejdet med at gennemføre bankunionen på områderne risikoreduktion og risikodeling, bl.a. indføre en europæisk indskudsforsikringsordning og gøre den fælles bagstopper for Den Fælles Afviklingsfond operationel senest inden udløbet af fondens overgangsperiode; udvikle og gennemføre en effektiv strategi for hele euroområdet som supplement til tilsynsindsatsen for at imødegå risiciene for manglende levedygtighed i banksektoren, herunder hvad angår den store andel af misligholdte lån, ineffektive forretningsmodeller og overkapacitet. Medlemsstater med stor gæld i den private sektor bør fremme en velordnet nedgearing

| 5. | gøre fremskridt med gennemførelsen af ØMU'en i fuld respekt for Unionens indre marked og på åben og gennemsigtig vis af hensyn til medlemsstaterne uden for euroområdet; gøre yderligere fremskridt med de igangværende initiativer og det igangværende arbejde vedrørende de mere langsigtede spørgsmål om ØMU'en under behørig hensyntagen til Kommissionens hvidbog om Europas fremtid. |
| --- | --- |

5.

gøre fremskridt med gennemførelsen af ØMU'en i fuld respekt for Unionens indre marked og på åben og gennemsigtig vis af hensyn til medlemsstaterne uden for euroområdet; gøre yderligere fremskridt med de igangværende initiativer og det igangværende arbejde vedrørende de mere langsigtede spørgsmål om ØMU'en under behørig hensyntagen til Kommissionens hvidbog om Europas fremtid.

Udfærdiget i Bruxelles, den 21. marts 2017.

På Rådets vegne

E. SCICLUNA

Formand

---

(1)  Rådets henstilling af 20. september 2016 om oprettelse af nationale produktivitetsråd (2016/C 349/01) (EUT C 349 af 24.9.2016, s. 1).

1

(2)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2015/1017 af 25. juni 2015 om Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer, Det Europæiske Centrum for Investeringsrådgivning og Den Europæiske Portal for Investeringsprojekter og om ændring af forordning (EU) nr. 1291/2013 og (EU) nr. 1316/2013 — Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer (EUT L 169 af 1.7.2015, s. 1).

2

(3)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 806/2014 af 15. juli 2014 om ensartede regler og en ensartet procedure for afvikling af kreditinstitutter og visse investeringsselskaber inden for rammerne af en fælles afviklingsmekanisme og en fælles afviklingsfond og om ændring af forordning (EU) nr. 1093/2010 (EUT L 225 af 30.7.2014, s. 1).

3

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 24.3.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 92/6 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 92/6

---

Euroens vekselkurs (1)

23. marts 2017

(2017/C 92/02)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,0786 |
| JPY | japanske yen | 119,36 |
| DKK | danske kroner | 7,4356 |
| GBP | pund sterling | 0,86273 |
| SEK | svenske kroner | 9,5095 |
| CHF | schweiziske franc | 1,0700 |
| ISK | islandske kroner | |
| NOK | norske kroner | 9,1478 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CZK | tjekkiske koruna | 27,021 |
| HUF | ungarske forint | 309,22 |
| PLN | polske zloty | 4,2685 |
| RON | rumænske leu | 4,5555 |
| TRY | tyrkiske lira | 3,9038 |
| AUD | australske dollar | 1,4132 |
| CAD | canadiske dollar | 1,4387 |
| HKD | hongkongske dollar | 8,3780 |
| NZD | newzealandske dollar | 1,5303 |
| SGD | singaporeanske dollar | 1,5086 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 207,38 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 13,4933 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 7,4268 |
| HRK | kroatiske kuna | 7,4178 |
| IDR | indonesiske rupiah | 14 363,72 |
| MYR | malaysiske ringgit | 4,7771 |
| PHP | filippinske pesos | 54,309 |
| RUB | russiske rubler | 62,2001 |
| THB | thailandske bath | 37,320 |
| BRL | brasilianske real | 3,3608 |
| MXN | mexicanske pesos | 20,5962 |
| INR | indiske rupee | 70,6095 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,0786

JPY

japanske yen

119,36

DKK

danske kroner

7,4356

GBP

pund sterling

0,86273

SEK

svenske kroner

9,5095

CHF

schweiziske franc

1,0700

ISK

islandske kroner

NOK

norske kroner

9,1478

BGN

bulgarske lev

1,9558

CZK

tjekkiske koruna

27,021

HUF

ungarske forint

309,22

PLN

polske zloty

4,2685

RON

rumænske leu

4,5555

TRY

tyrkiske lira

3,9038

AUD

australske dollar

1,4132

CAD

canadiske dollar

1,4387

HKD

hongkongske dollar

8,3780

NZD

newzealandske dollar

1,5303

SGD

singaporeanske dollar

1,5086

KRW

sydkoreanske won

1 207,38

ZAR

sydafrikanske rand

13,4933

CNY

kinesiske renminbi yuan

7,4268

HRK

kroatiske kuna

7,4178

IDR

indonesiske rupiah

14 363,72

MYR

malaysiske ringgit

4,7771

PHP

filippinske pesos

54,309

RUB

russiske rubler

62,2001

THB

thailandske bath

37,320

BRL

brasilianske real

3,3608

MXN

mexicanske pesos

20,5962

INR

indiske rupee

70,6095

---

(1)  Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

| 24.3.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 92/7 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 92/7

---

KOMMISSIONENS AFGØRELSE

af 21. marts 2017

om udnævnelse af en efterfølger til et medlem af REFIT-platformens interessentgruppe

(2017/C 92/03)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Kommissionens afgørelse C(2015) 3261 final af 19. maj 2015 om oprettelse af REFIT-platformen, særlig artikel 4, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Det fastsættes i artikel 4 i Kommissionens afgørelse C(2015) 3261 final om oprettelse af REFIT-platformen (i det følgende benævnt »platformen«), at platformen omfatter en »regeringsgruppe« og en »interessentgruppe«, og at interessentgruppens medlemmer skal bestå af op til tyve eksperter, heraf to repræsentanter for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget og resten fra erhvervslivet, herunder SMV'er, arbejdsmarkedets parter og civilsamfundsorganisationer, der har direkte erfaring med anvendelse af EU-lovgivningen. Interessentgruppens eksperter udnævnes i deres personlige egenskab eller til at repræsentere interesser, der er fælles for en række interessenter. |
| --- | --- |

(1)

Det fastsættes i artikel 4 i Kommissionens afgørelse C(2015) 3261 final om oprettelse af REFIT-platformen (i det følgende benævnt »platformen«), at platformen omfatter en »regeringsgruppe« og en »interessentgruppe«, og at interessentgruppens medlemmer skal bestå af op til tyve eksperter, heraf to repræsentanter for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget og resten fra erhvervslivet, herunder SMV'er, arbejdsmarkedets parter og civilsamfundsorganisationer, der har direkte erfaring med anvendelse af EU-lovgivningen. Interessentgruppens eksperter udnævnes i deres personlige egenskab eller til at repræsentere interesser, der er fælles for en række interessenter.

| (2) | I afgørelsens artikel 4, stk. 4, fastsættes det, at Kommissionen på forslag af Kommissionens førstenæstformand udnævner medlemmerne af interessentgruppen blandt de ansøgere, der har reageret på indkaldelsen af interessetilkendegivelser, og som har direkte erfaring med anvendelsen af EU-lovgivningen. Udnævnelserne skal så vidt muligt sikre en afbalanceret repræsentation af forskellige sektorer, interesser og regioner i Unionen samt en ligelig kønsfordeling. I afgørelsens artikel 4, stk. 5, fastsættes det, at medlemmernes mandat løber frem til den 31. oktober 2019. I henhold til afgørelsens artikel 4, stk. 6, kan medlemmer, som træder tilbage, blive afløst i den resterende del af deres mandatperiode. |
| --- | --- |

(2)

I afgørelsens artikel 4, stk. 4, fastsættes det, at Kommissionen på forslag af Kommissionens førstenæstformand udnævner medlemmerne af interessentgruppen blandt de ansøgere, der har reageret på indkaldelsen af interessetilkendegivelser, og som har direkte erfaring med anvendelsen af EU-lovgivningen. Udnævnelserne skal så vidt muligt sikre en afbalanceret repræsentation af forskellige sektorer, interesser og regioner i Unionen samt en ligelig kønsfordeling. I afgørelsens artikel 4, stk. 5, fastsættes det, at medlemmernes mandat løber frem til den 31. oktober 2019. I henhold til afgørelsens artikel 4, stk. 6, kan medlemmer, som træder tilbage, blive afløst i den resterende del af deres mandatperiode.

| (3) | Det fastsættes i Kommissionens afgørelse C(2015) 9063 final af 16. december 2015 om udnævnelse af medlemmerne af REFIT-platformens interessentgruppe (1), at førstenæstformanden, hvis et medlem af interessentgruppen udtræder i platformens mandatperiode, kan udnævne en efterfølger fra den oprindelige liste over kandidater, der har reageret på indkaldelsen af interessetilkendegivelser om medlemskab af interessentgruppen. |
| --- | --- |

(3)

Det fastsættes i Kommissionens afgørelse C(2015) 9063 final af 16. december 2015 om udnævnelse af medlemmerne af REFIT-platformens interessentgruppe (1), at førstenæstformanden, hvis et medlem af interessentgruppen udtræder i platformens mandatperiode, kan udnævne en efterfølger fra den oprindelige liste over kandidater, der har reageret på indkaldelsen af interessetilkendegivelser om medlemskab af interessentgruppen.

| (4) | Kommissionens førstenæstformand har som følge af Pierre Baussands tilbagetræden som medlem af interessentgruppen fra den 26. september 2016 udnævnt Nina Renshaw som efterfølger i resten af Pierre Baussands mandatperiode — |
| --- | --- |

(4)

Kommissionens førstenæstformand har som følge af Pierre Baussands tilbagetræden som medlem af interessentgruppen fra den 26. september 2016 udnævnt Nina Renshaw som efterfølger i resten af Pierre Baussands mandatperiode —

BESTEMT FØLGENDE:

Artikel 1

Nina Renshaw udnævnes som medlem af REFIT-platformens interessentgruppe frem til den 31. oktober 2019.

Udfærdiget i Bruxelles, den 21. marts 2017.

På Kommissionens vegne

Frans TIMMERMANS

Førstenæstformand

---

(1)  EUT C 425 af 18.12.2015, s. 8.

1

---

BILAG

| Navn | Nationalitet | Repræsenterer interesser, der er fælles for en række interessenter inden for et bestemt politikområde | Nuværende arbejdsgiver |
| --- | --- | --- | --- |
| Nina Renshaw | Det Forenede Kongerige | JA | Den europæiske folkesundhedsalliance (EPHA) |

Navn

Nationalitet

Repræsenterer interesser, der er fælles for en række interessenter inden for et bestemt politikområde

Nuværende arbejdsgiver

Nina Renshaw

Det Forenede Kongerige

JA

Den europæiske folkesundhedsalliance (EPHA)

---

| 24.3.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 92/9 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 92/9

---

Forklarende bemærkninger til Den Europæiske Unions kombinerede nomenklatur

(2017/C 92/04)

I medfør af artikel 9, stk. 1, litra a), i Rådets forordning (EØF) nr. 2658/87 (1) foretages følgende ændringer i de forklarende bemærkninger til Den Europæiske Unions kombinerede nomenklatur (2):

På side 95, mellem den forklarende bemærkning til KN-underposition »2103 90 30 Aromatisk bitter, med et alkoholindhold på 44,2 % vol eller derover, men ikke over 49,2 % vol, tilsat 1,5 vægtprocent eller derover, men ikke over 6 vægtprocent ensian, krydderier og andre bestanddele, samt indeholdende 4 vægtprocent eller derover, men ikke over 10 vægtprocent sukker, i beholdere med indhold af 0,5 liter eller derunder« og den forklarende bemærkning til KN-position »2104 Suppe og bouillon samt tilberedninger til fremstilling deraf; homogeniserede sammensatte næringsmidler«, indsættes følgende tekst:

| »2103 90 90 | Andre varer

  Denne underposition omfatter varer, som ellers ville henhøre under kapitel 22, men som er tilberedt til brug ved madlavning og derfor uegnet til fortæring som drikkevarer.
  Denne underposition omfatter især »madlavningsalkohol«, som i daglig tale betegnes som »madlavningsvin«, »madlavningsportvin«, »madlavningscognac« og »madlavningsbrandy«. Madlavningsvin består af almindelig vin eller alkoholfri vin eller en blanding af de to, hvortil der er tilsat salt eller en kombination af forskellige krydderier (f.eks. salt og peber), hvilket gør varen uegnet til fortæring som drikkevarer. Generelt indeholder disse varer mindst 5 gram salt pr. liter.« |
| --- | --- |

»2103 90 90

Andre varer

Denne underposition omfatter varer, som ellers ville henhøre under kapitel 22, men som er tilberedt til brug ved madlavning og derfor uegnet til fortæring som drikkevarer.

Denne underposition omfatter især »madlavningsalkohol«, som i daglig tale betegnes som »madlavningsvin«, »madlavningsportvin«, »madlavningscognac« og »madlavningsbrandy«. Madlavningsvin består af almindelig vin eller alkoholfri vin eller en blanding af de to, hvortil der er tilsat salt eller en kombination af forskellige krydderier (f.eks. salt og peber), hvilket gør varen uegnet til fortæring som drikkevarer. Generelt indeholder disse varer mindst 5 gram salt pr. liter.«

---

(1)  Rådets forordning (EØF) nr. 2658/87 af 23. juli 1987 om told- og statistiknomenklaturen og Den Fælles Toldtarif (EFT L 256 af 7.9.1987, s. 1).

1

(2)  EUT C 76 af 4.3.2015, s. 1.

2

---

V Øvrige meddelelser

ADMINISTRATIVE PROCEDURER

Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet

| 24.3.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 92/10 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 92/10

---

Indkaldelse af interessetilkendegivelser vedrørende hvervet som medlem af bestyrelsen for Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet

(2017/C 92/05)

Ansøgninger til hvervene som 7 af de 14 medlemmer af bestyrelsen for Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet, der er oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 178/2002 af 28. januar 2002 om generelle principper og krav i fødevarelovgivningen, om oprettelse af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet og om procedurer vedrørende fødevaresikkerhed (1), modtages. Autoriteten er hjemmehørende i Parma, Italien.

Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet

Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) er hjørnestenen i EU's ordning for risikovurdering inden for fødevare- og fodersikkerhed. Autoriteten blev oprettet med henblik på at give videnskabelig rådgivning og støtte i forbindelse med EU-lovgivning og -politikker på alle områder, som har direkte eller indirekte betydning for fødevare- og fodersikkerheden, samt dermed nært forbundne forhold vedrørende dyresundhed og -velfærd og planters sundhed. Den giver uvildige oplysninger om disse forhold og om risici. Den har også til opgave at give videnskabelig rådgivning om en lang række områder inden for fødevare- og foderlovgivningen, når dette kræves i EU-lovgivningen, herunder om nye fødevareteknologier som f.eks. genetisk modificerede organismer. Autoriteten er almindeligt anerkendt som referencegrundlag i kraft af sin uafhængighed, den videnskabelige kvalitet af de udtalelser, den afgiver, og af de informationer, den videregiver til offentligheden, åbenheden om dens procedurer og i kraft af dens omhu ved udførelsen af de opgaver, den er pålagt. Ud over at have sit eget personale bestående af specialister støttes autoriteten af en række netværk af kompetente organisationer i EU.

Juridisk baggrund

I henhold til artikel 25 i ovennævnte forordning skal »bestyrelsesmedlemmerne udpeges således, at der sikres det højest mulige kompetenceniveau, en bred vifte af relevant ekspertise og i overensstemmelse hermed den størst mulige geografiske spredning i EU«. Derudover skal fire af medlemmerne »have baggrund i organisationer, der repræsenterer forbrugere og andre interesser i fødevarekæden«.

Ydermere fremgår det af betragtning 40 i førnævnte forordning, at »samarbejde med medlemsstaterne er også uomgængelig nødvendigt«, og af betragtning 41, at bestyrelsen med henblik herpå bør »udpeges således, at der sikres det højest mulige kompetenceniveau, en bred vifte af relevant ekspertise, f.eks. i ledelse og offentlig forvaltning, og den størst mulige geografiske spredning i EU. Dette bør fremmes ved en rotationsordning hvad angår bestyrelsesmedlemmernes oprindelsesland, dog således at et mandat ikke kan forbeholdes statsborgere fra en bestemt medlemsstat.«

Bestyrelsens rolle og arbejdsmåde

Bestyrelsens ansvarsområder omfatter navnlig:

| — | generel overvågning af autoriteten for at sikre, at den varetager sit kommissorium og udfører de opgaver, den er pålagt, i overensstemmelse med sit mandat og inden for rammerne af en kultur præget af uafhængighed og åbenhed |
| --- | --- |

—

generel overvågning af autoriteten for at sikre, at den varetager sit kommissorium og udfører de opgaver, den er pålagt, i overensstemmelse med sit mandat og inden for rammerne af en kultur præget af uafhængighed og åbenhed

| — | udnævnelse af den administrerende direktør på grundlag af en liste over kandidater udarbejdet af Kommissionen og i givet fald afskedigelse af den pågældende |
| --- | --- |

—

udnævnelse af den administrerende direktør på grundlag af en liste over kandidater udarbejdet af Kommissionen og i givet fald afskedigelse af den pågældende

| — | udnævnelse af medlemmerne af den videnskabelige komité og de ekspertpaneler, som har ansvaret for at udarbejde autoritetens ekspertudtalelser |
| --- | --- |

—

udnævnelse af medlemmerne af den videnskabelige komité og de ekspertpaneler, som har ansvaret for at udarbejde autoritetens ekspertudtalelser

| — | vedtagelse af autoritetens årlige og flerårige arbejdsprogrammer og den årlige aktivitetsberetning |
| --- | --- |

—

vedtagelse af autoritetens årlige og flerårige arbejdsprogrammer og den årlige aktivitetsberetning

| — | vedtagelse af autoritetens interne regler og finansforordning. |
| --- | --- |

—

vedtagelse af autoritetens interne regler og finansforordning.

Bestyrelsens arbejdsmåde omfatter offentlige møder, lukkede møder og korrespondance. Autoritetens dokumenter og bestyrelsens korrespondance er på engelsk, ligesom også lukkede møder foregår på engelsk. Bestyrelsen mødes fire til seks gange om året, normalt i Parma.

Bestyrelsens sammensætning

Bestyrelsen består af 14 medlemmer samt en repræsentant for Kommissionen, jf. artikel 25, stk. 1, i forordning (EF) nr. 178/2002 (2). Fire af medlemmerne skal have baggrund i organisationer, der repræsenterer forbrugere og andre interesser i fødevarekæden. Mandatet for syv af medlemmerne af den nuværende bestyrelse udløber den 30. juni 2018, jf. Rådets afgørelse 2014/C 192/02 (3). De øvrige syv bestyrelsesmedlemmers mandat udløber den 30. juni 2020, jf. Rådets afgørelse 2016/C 223/08 (4).

Den nuværende bestyrelses sammensætning kan ses på EFSA's websted http://www.efsa.europa.eu/en/mb/mbmembers.htm.

Denne indkaldelse vedrører ansøgninger til de syv hverv, som er besat af de bestyrelsesmedlemmer, hvis mandatperiode udløber den 30. juni 2018.

Krævede kvalifikationer og udvælgelseskriterier

Bestyrelsens medlemmer skal besidde det højest mulige kompetenceniveau og en bred vifte af relevant ekspertise samt forpligte sig til at handle uafhængigt.

For at komme i betragtning til hvervet skal ansøgerne være statsborgere i en EU-medlemsstat og bevise:

| 1) | at de har mindst 15 års erfaring inden for ét eller flere af nedenstående fem kompetenceområder, herunder mindst 5 års ledelseserfaring:






  — | udarbejdelse af videnskabelige vurderinger og videnskabelig og teknisk bistand i forbindelse med forberedelse af EU-lovgivning og -politikker på alle områder, som har direkte eller indirekte indflydelse på fødevare- og fodersikkerheden |
| --- | --- | --- |

1)

at de har mindst 15 års erfaring inden for ét eller flere af nedenstående fem kompetenceområder, herunder mindst 5 års ledelseserfaring:

—

udarbejdelse af videnskabelige vurderinger og videnskabelig og teknisk bistand i forbindelse med forberedelse af EU-lovgivning og -politikker på alle områder, som har direkte eller indirekte indflydelse på fødevare- og fodersikkerheden

| — | ledelse og offentlig forvaltning (herunder menneskelige ressourcer samt juridiske og finansielle aspekter) |
| --- | --- |

—

ledelse og offentlig forvaltning (herunder menneskelige ressourcer samt juridiske og finansielle aspekter)

| — | udvikling af politikker, der sikrer integritet, uafhængighed, gennemsigtighed, etisk praksis og rådgivning af høj videnskabelig kvalitet, samtidig med at troværdigheden over for interessenterne opretholdes |
| --- | --- |

—

udvikling af politikker, der sikrer integritet, uafhængighed, gennemsigtighed, etisk praksis og rådgivning af høj videnskabelig kvalitet, samtidig med at troværdigheden over for interessenterne opretholdes

| — | effektiv kommunikation med og information til offentligheden om videnskabelige spørgsmål |
| --- | --- |

—

effektiv kommunikation med og information til offentligheden om videnskabelige spørgsmål

| — | sikring af nødvendig sammenhæng mellem: risikovurdering, risikostyring og risikokommunikation |
| --- | --- |

—

sikring af nødvendig sammenhæng mellem: risikovurdering, risikostyring og risikokommunikation

| 2) | at de har mindst 5 års erfaring fra arbejde vedrørende fødevare- og fodersikkerhed eller andre områder, som vedrører autoritetens kommissorium, navnlig inden for dyresundhed og -velfærd, miljøbeskyttelse, plantesundhed og ernæring |
| --- | --- |

2)

at de har mindst 5 års erfaring fra arbejde vedrørende fødevare- og fodersikkerhed eller andre områder, som vedrører autoritetens kommissorium, navnlig inden for dyresundhed og -velfærd, miljøbeskyttelse, plantesundhed og ernæring

| 3) | at de kan arbejde i et flersprogligt, multikulturelt og tværfagligt miljø |
| --- | --- |

3)

at de kan arbejde i et flersprogligt, multikulturelt og tværfagligt miljø

| 4) | at de forpligter sig til at handle uafhængigt:
  De forventes at overholde de højeste standarder for etisk handlemåde, optræde redeligt, uafhængigt, upartisk, diskret og uden hensyntagen til personlige interesser samt at undgå situationer, der kan give anledning til personlige interessekonflikter. |
| --- | --- |

4)

at de forpligter sig til at handle uafhængigt:

De forventes at overholde de højeste standarder for etisk handlemåde, optræde redeligt, uafhængigt, upartisk, diskret og uden hensyntagen til personlige interesser samt at undgå situationer, der kan give anledning til personlige interessekonflikter.

Følgende kriterier vil blive anvendt til at evaluere kandidaterne, som vil blive vurderet på grundlag af en sammenligning af deres kvalifikationer og deres forpligtelse til at handle uafhængigt:

| — | ekspertise og evne til at bidrage effektivt til et eller flere af ovennævnte kompetenceområder |
| --- | --- |

—

ekspertise og evne til at bidrage effektivt til et eller flere af ovennævnte kompetenceområder

| — | ekspertise inden for fødevare- og fodersikkerhed eller andre områder med tilknytning til autoritetens kommissorium |
| --- | --- |

—

ekspertise inden for fødevare- og fodersikkerhed eller andre områder med tilknytning til autoritetens kommissorium

| — | evne til at arbejde i et flersprogligt, multikulturelt og tværfagligt miljø. |
| --- | --- |

—

evne til at arbejde i et flersprogligt, multikulturelt og tværfagligt miljø.

Den prioriterede liste over kandidater analyseres også ud fra følgende krav til bestyrelsens sammensætning:

| — | god kombination af kollektiv ekspertise blandt bestyrelsesmedlemmerne |
| --- | --- |

—

god kombination af kollektiv ekspertise blandt bestyrelsesmedlemmerne

| — | bredest mulig geografisk fordeling baseret på rotationsordningen hvad angår bestyrelsesmedlemmernes nationalitet. |
| --- | --- |

—

bredest mulig geografisk fordeling baseret på rotationsordningen hvad angår bestyrelsesmedlemmernes nationalitet.

Ansøgerne skal udfylde et onlineansøgningsskema og en interesseerklæring, der omfatter specifikke forpligtelser og erklæringer på tro og love. Når medlemmerne er udpeget af Rådet, skal de hvert år udarbejde en skriftlig interesseerklæring og i forbindelse med hvert bestyrelsesmøde udfærdige en erklæring vedrørende direkte eller indirekte interesser, der kan anses for at være til hinder for deres uafhængighed, hvad angår punkterne på dagsordenen.

Formålet med interesseerklæringen er at vise, at ansøgeren kan varetage hvervet som medlem af EFSA's bestyrelse i overensstemmelse med EFSA's interne regler om uafhængighed (http://www.efsa.europa.eu/en/values/independence.htm) og adfærdskodeksen for EFSA's bestyrelse (Code of Conduct of the EFSA Management Board). Ifølge disse bestemmelser må bestyrelsesmedlemmer ikke deltage i nogen som helst aktivitet, der kan medføre interessekonflikt eller give anledning til mistanke om interessekonflikt i offentligheden.

Der vil blive taget højde for den specifikke situation, hvor en ansøger har baggrund i organisationer, som repræsenterer forbrugerne og andre med interesse i fødevarekæden. Se nedenstående afsnit med titlen: »Bestyrelsesmedlemmer med baggrund i organisationer, som repræsenterer forbrugerne eller andre interesser i fødevarekæden.«

Deltagelse i bestyrelsens møder/godtgørelse og dagpenge

Medlemmerne skal forpligte sig til i så høj grad som muligt at deltage i bestyrelsens møder. De bedes i ansøgningsskemaet bekræfte, i hvilket omfang de har mulighed for at deltage aktivt i bestyrelsens arbejde. Det forventes, at bestyrelsen mødes 4-6 gange om året. Bestyrelsesmedlemmer får ikke løn, men får godtgjort deres almindelige rejseudgifter og har ret til dagpenge. Opholdsudgifter betales direkte af EFSA. De modtager også dagpenge for mødedeltagelse i overensstemmelse med artikel 3 i reglerne for godtgørelse, hvori der står: »Den særlige godtgørelse er på 385 EUR for hvert møde af en hel dags varighed. Ved et møde af en halv dags varighed betales halvdelen af godtgørelsen.«

Bestyrelsesmedlemmer med baggrund i organisationer, som repræsenterer forbrugerne eller andre interesser i fødevarekæden

Kandidaterne skal i deres ansøgning angive, om de ønsker at blive taget i betragtning som et af de fire bestyrelsesmedlemmer med baggrund i organisationer, som repræsenterer forbrugerne eller andre interesser i fødevarekæden, og give en begrundelse herfor. Begrundelsen skal omfatte oplysninger om deres baggrund i organisationer, der repræsenterer forbrugere eller andre interesser i fødevarekæden.

Udnævnelse og mandatets varighed

Med undtagelse af Kommissionens repræsentant, som udnævnes af Kommissionen selv, udnævnes bestyrelsesmedlemmerne af Rådet i samråd med Europa-Parlamentet og ud fra den liste, Kommissionen har udarbejdet på grundlag af denne indkaldelse af interessetilkendegivelser. Medlemmerne udpeges for fire år, og mandatet kan fornyes én gang. Ansøgernes opmærksomhed henledes på, at Kommissionens liste offentliggøres, og at de har ret til at modsætte sig offentliggørelsen af deres navn ved henvendelse til Kommissionen på den adresse, der er anført i den specifikke erklæring om databeskyttelse for denne indkaldelse (se også nedenstående afsnit med titlen »Beskyttelse af personoplysninger«). Brug af denne ret vil ikke skade kandidatens ansøgning. Personer på Kommissionens liste, som ikke udnævnes, kan blive opfordret til at figurere på en reserveliste, som skal anvendes i tilfælde af, at der er behov for at erstatte medlemmer, som ikke kan fuldføre deres mandat.

Lige muligheder

Der vil blive lagt stor vægt på at undgå enhver form for forskelsbehandling, og kvinder opfordres til at ansøge.

Ansøgningsprocedure og frist

Ansøgningerne skal overholde de krav, der anføres i det følgende, ellers kommer deres ansøgninger ikke i betragtning:

| 1) | Interesserede opfordres til at ansøge via et onlinesystem på webstedet: https://ec.europa.eu/food/efsa/management-board_en.
  Onlineansøgningen skal omfatte to bilag:






  a) | interesseerklæringsformularen forsynet med en håndskreven underskrift; formularen findes på følgende adresse: https://ec.europa.eu/food/efsa/management-board_en. |
| --- | --- | --- |

1)

Interesserede opfordres til at ansøge via et onlinesystem på webstedet: https://ec.europa.eu/food/efsa/management-board_en.

Onlineansøgningen skal omfatte to bilag:

a)

interesseerklæringsformularen forsynet med en håndskreven underskrift; formularen findes på følgende adresse: https://ec.europa.eu/food/efsa/management-board_en.

| b) | et CV på mindst 1,5 sider og højst 3 sider. |
| --- | --- |

b)

et CV på mindst 1,5 sider og højst 3 sider.

| 2) | Når onlineansøgningen er blevet indsendt, genererer onlinesystemet et registreringsnummer. Hvis der ikke genereres et registreringsnummer, er ansøgningen ikke blevet registreret.
  Send en e-mail til sante-call-management-board-efsa@ec.europa.eu, hvis der opstår tekniske problemer. Det er ikke muligt at følge ansøgningens forløb online. |
| --- | --- |

2)

Når onlineansøgningen er blevet indsendt, genererer onlinesystemet et registreringsnummer. Hvis der ikke genereres et registreringsnummer, er ansøgningen ikke blevet registreret.

Send en e-mail til sante-call-management-board-efsa@ec.europa.eu, hvis der opstår tekniske problemer. Det er ikke muligt at følge ansøgningens forløb online.

| 3) | Ansøgningsskemaet, interesseerklæringen, CV'et og yderligere dokumentation skal være affattet på et af Den Europæiske Unions officielle sprog. Det er ikke et krav, men det foretrækkes dog, at der vedlægges et resumé af erfaringerne og andre relevante oplysninger på engelsk for at lette udvælgelsesproceduren. Alle ansøgninger vil blive behandlet fortroligt. Yderligere dokumentation skal i givet fald indsendes på et senere tidspunkt. |
| --- | --- |

3)

Ansøgningsskemaet, interesseerklæringen, CV'et og yderligere dokumentation skal være affattet på et af Den Europæiske Unions officielle sprog. Det er ikke et krav, men det foretrækkes dog, at der vedlægges et resumé af erfaringerne og andre relevante oplysninger på engelsk for at lette udvælgelsesproceduren. Alle ansøgninger vil blive behandlet fortroligt. Yderligere dokumentation skal i givet fald indsendes på et senere tidspunkt.

| 4) | Hvis man ønsker at indgive en ansøgning på et af Den Europæiske Unions officielle sprog ud over engelsk, udfyldes ansøgningen på dette sprog, eller sekretariat for denne interessetilkendegivelse kontaktes pr. e-mail sante-call-management-board-efsa@ec.europa.eu, og der anmodes om et ansøgningsskema på et givet sprog. Ansøgningsskemaet fremsendes i word-format. |
| --- | --- |

4)

Hvis man ønsker at indgive en ansøgning på et af Den Europæiske Unions officielle sprog ud over engelsk, udfyldes ansøgningen på dette sprog, eller sekretariat for denne interessetilkendegivelse kontaktes pr. e-mail sante-call-management-board-efsa@ec.europa.eu, og der anmodes om et ansøgningsskema på et givet sprog. Ansøgningsskemaet fremsendes i word-format.

| 5) | Alle interessetilkendegivelser behandles fortroligt. |
| --- | --- |

5)

Alle interessetilkendegivelser behandles fortroligt.

| 6) | Den endelige frist for indsendelse af ansøgninger er den 19. maj 2017 kl. 12.00 (middag), Bruxelles-tid. |
| --- | --- |

6)

Den endelige frist for indsendelse af ansøgninger er den 19. maj 2017 kl. 12.00 (middag), Bruxelles-tid.

| 7) | Ansøgningen skal være udfyldt, og fristen skal overholdes. Det anbefales på det kraftigste, at man ikke venter til de sidste dage inden fristens udløb, da problemer med internetforbindelsen kan medføre, at ansøgningen ikke indsendes i tide. Ansøgninger accepteres ikke efter ansøgningsfristens udløb. |
| --- | --- |

7)

Ansøgningen skal være udfyldt, og fristen skal overholdes. Det anbefales på det kraftigste, at man ikke venter til de sidste dage inden fristens udløb, da problemer med internetforbindelsen kan medføre, at ansøgningen ikke indsendes i tide. Ansøgninger accepteres ikke efter ansøgningsfristens udløb.

| 8) | Ansøgninger, der er sendt via e-mail, og som opfylder kravene i punkt 3, accepteres. Ansøgninger, der er indsendt pr. post eller fax, personligt indleveret eller sendt direkte til den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet, accepteres ikke. |
| --- | --- |

8)

Ansøgninger, der er sendt via e-mail, og som opfylder kravene i punkt 3, accepteres. Ansøgninger, der er indsendt pr. post eller fax, personligt indleveret eller sendt direkte til den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet, accepteres ikke.

| 9) | Ved indsendelsen af ansøgninger accepterer ansøgerne de procedurer og betingelser, der er beskrevet i denne indkaldelse og i de dokumenter, der refereres til heri. Der må i ansøgningerne under ingen omstændigheder henvises til dokumenter, der er indsendt i forbindelse med tidligere ansøgninger (f.eks. vil fotokopier af tidligere ansøgninger ikke blive accepteret). Afgivelse af urigtige oplysninger kan medføre, at ansøgningen ikke vil blive taget i betragtning. |
| --- | --- |

9)

Ved indsendelsen af ansøgninger accepterer ansøgerne de procedurer og betingelser, der er beskrevet i denne indkaldelse og i de dokumenter, der refereres til heri. Der må i ansøgningerne under ingen omstændigheder henvises til dokumenter, der er indsendt i forbindelse med tidligere ansøgninger (f.eks. vil fotokopier af tidligere ansøgninger ikke blive accepteret). Afgivelse af urigtige oplysninger kan medføre, at ansøgningen ikke vil blive taget i betragtning.

| 10) | Ansøgere, der reagerer på denne indkaldelse af interessetilkendegivelser, vil blive orienteret om resultatet af udvælgelsesproceduren. |
| --- | --- |

10)

Ansøgere, der reagerer på denne indkaldelse af interessetilkendegivelser, vil blive orienteret om resultatet af udvælgelsesproceduren.

Beskyttelse af personoplysninger

Kommissionen sikrer, at ansøgernes personoplysninger behandles i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001 af 18. december 2000 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i fællesskabsinstitutionerne og -organerne og om fri udveksling af sådanne oplysninger (5). Dette gælder navnlig fortroligheden og sikkerheden af sådanne oplysninger. Kandidaterne kan finde yderligere oplysninger om hvordan, med hvilket formål og med hvilke hjælpemidler deres personoplysninger behandles i forbindelse med denne indkaldelse i den specifikke erklæring om databeskyttelse på webstedet for denne indkaldelse på følgende adresse: https://ec.europa.eu/food/efsa/management-board_en.

---

(1)  EFT L 31 af 1.2.2002, s. 1.

(2)  EFT L 31 af 1.2.2002, s. 13.

(3)  EUT C 192 af 21.6.2014, s. 2.

(4)  EUT C 223 af 21.6.2016, s. 7.

(5)  EFT L 8 af 12.1.2001, s. 1.

---

ANDET

Europa-Kommissionen

| 24.3.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 92/14 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 92/14

---

Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

(2017/C 92/06)

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 51 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (1).

ENHEDSDOKUMENT

»THYM DE PROVENCE«

EU-nr.: FR-PGI-0005-01364 — 18.9.2015

BOB ( ) BGB ( X )

1.   Betegnelse(r)

»Thym de Provence«

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Frankrig

3.   Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1.   Produkttype

Kategori 1.8. Andre produkter i bilag I til traktaten (krydderier m.m.)

3.2.   Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

»Thym de Provence« er en krydderurt, som tilhører arten Thymus vulgaris L. i læbeblomstfamilien. Det er en staude på 10-30 cm, som er aromatisk og grenet, med træagtige stængler forneden, der sædvanligvis studses til duske eller til små og meget tætte buske.

De stedsegrønne blade, som er grå eller grønne alt efter årstiden, og de unge stængler og blomsterbægere har mange små kirtler, som er fyldt med æterisk olie. Denne æteriske olie er fenolisk, og dens væsentligste bestanddele er carvacrol (mindst 15 %), thymol og para-cymen (en forløber for disse stoffer).

»Thym de Provence« er en flerårig plante, som dyrkes på friland eller indsamles på et godkendt areal i naturen.

»Thym de Provence« stammer fra følgende sorter: VP 83 (gruppesort for timian), sorten Carvalia og sorten Thymlia.

Listen over godkendte sorter kan revideres ud fra en revisionsprotokol, som har til formål at sikre overholdelsen af følgende kendetegn:

| — | fenolprofil (et indhold af carvacrol + thymol + para-cymen > 50 %) |
| --- | --- |

—

fenolprofil (et indhold af carvacrol + thymol + para-cymen > 50 %)

| — | et indhold af carvacrol på mindst 15 % |
| --- | --- |

—

et indhold af carvacrol på mindst 15 %

| — | planten er opretstående og træagtig. |
| --- | --- |

—

planten er opretstående og træagtig.

Denne liste fremsendes til producenterne samt til kontrolorganet og de kompetente kontrolmyndigheder efter hver ændring.

»Thym de Provence« præsenteres som tørrede eller frosne blade eller som friske eller tørrede kviste. Disse kviste kan markedsføres i løs vægt eller i buketter.

De har følgende kendetegn:

| — | uanset præsentationsform skal den æteriske olie have et indhold af carvacrol på mindst 15 %. |
| --- | --- |

—

uanset præsentationsform skal den æteriske olie have et indhold af carvacrol på mindst 15 %.

Desuden gælder følgende bestemmelser alt efter præsentationsform:

| — | for friske kviste: en maksimal stængellængde på 16 cm. |
| --- | --- |

—

for friske kviste: en maksimal stængellængde på 16 cm.

| — | for tørrede kviste: en maksimal stængellængde på 16 cm og et maksimalt vandindhold på 12 %. |
| --- | --- |

—

for tørrede kviste: en maksimal stængellængde på 16 cm og et maksimalt vandindhold på 12 %.

| — | for tørrede blade: et maksimalt vandindhold på 12 %, et maksimalt stængelindhold på 4 % og et indhold af smuld på højst 2 %. |
| --- | --- |

—

for tørrede blade: et maksimalt vandindhold på 12 %, et maksimalt stængelindhold på 4 % og et indhold af smuld på højst 2 %.

| — | for frosne blade: et maksimalt stængelindhold på 4 % og et indhold af smuld på højst 2 %. |
| --- | --- |

—

for frosne blade: et maksimalt stængelindhold på 4 % og et indhold af smuld på højst 2 %.

3.3.   Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse) og råvarer (kun for forarbejdede produkter)

—

3.4.   Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

De operationer, der skal finde sted i det geografiske område, er høst, forarbejdning (tørring/tærskning, sortering og frysning) og samling i buketter.

3.5.   Særlige regler for udskæring, rivning eller emballering osv. af det produkt, som betegnelsen henviser til

—

3.6.   Særlige regler for mærkning af det produkt, som betegnelsen henviser til

Foruden de obligatoriske oplysninger i henhold til gældende lovgivning skal etiketter på salgsenheder til forbrugerne af »Thym de Provence« indeholde en angivelse af »Bedst før«-datoen samt en indramning med navn og adresse på certificeringsorganet, foran hvilket der står »certificeret af«.

4.   Kort angivelse af det geografiske områdes afgrænsning

Departementet Vaucluse: alle kommuner

Departementet Bouches du Rhône:

| — | Følgende kantoner i deres helhed: Aix-en-Provence (1 og 2), Allauch, Aubagne, Berre-l'Étang, Châteaurenard, Ciotat, Gardanne, Marignane, Marseille (1 til 10), Martigues, Pélissanne, Salon-de-Provence (1 og 2), Trets og Vitrolles |
| --- | --- |

—

Følgende kantoner i deres helhed: Aix-en-Provence (1 og 2), Allauch, Aubagne, Berre-l'Étang, Châteaurenard, Ciotat, Gardanne, Marignane, Marseille (1 til 10), Martigues, Pélissanne, Salon-de-Provence (1 og 2), Trets og Vitrolles

| — | Kantonen Istres med undtagelse af kommunen Fos-sur-Mer |
| --- | --- |

—

Kantonen Istres med undtagelse af kommunen Fos-sur-Mer

Departementet Gard:

| — | Følgende kantoner i deres helhed: Bagnols-sur-Cèze, Pont-Saint-Esprit, Redessan, Roquemaure, Uzès og Villeneuve-lès-Avignon |
| --- | --- |

—

Følgende kantoner i deres helhed: Bagnols-sur-Cèze, Pont-Saint-Esprit, Redessan, Roquemaure, Uzès og Villeneuve-lès-Avignon

| — | Kantonen Alès-2: kommunerne Belvézet, Bouquet, Fons-sur-Lussan, Lussan, Seynes og Vallérargues |
| --- | --- |

—

Kantonen Alès-2: kommunerne Belvézet, Bouquet, Fons-sur-Lussan, Lussan, Seynes og Vallérargues

| — | Kantonen Alès-3: kommunen Castelnau-Valence |
| --- | --- |

—

Kantonen Alès-3: kommunen Castelnau-Valence

| — | Kantonen Beaucaire med undtagelse af kommunerne Bellegarde og Fourques |
| --- | --- |

—

Kantonen Beaucaire med undtagelse af kommunerne Bellegarde og Fourques

| — | Kantonen Marguerittes: kommunerne Manduel, Marguerittes og Poulx |
| --- | --- |

—

Kantonen Marguerittes: kommunerne Manduel, Marguerittes og Poulx

| — | Kantonen Rousson: kommunerne Barjac, Méjannes-le-Clap, Saint-Jean-de-Maruéjols-et-Avéjan, Saint-Privat-de-Champclos og Tharaux |
| --- | --- |

—

Kantonen Rousson: kommunerne Barjac, Méjannes-le-Clap, Saint-Jean-de-Maruéjols-et-Avéjan, Saint-Privat-de-Champclos og Tharaux

Departementet Alpes de Haute Provence:

| — | Følgende kantoner i deres helhed: Château-Arnoux-Saint-Auban, Forcalquier, Manosque (1 til 3), Oraison, Reillanne og Valensole |
| --- | --- |

—

Følgende kantoner i deres helhed: Château-Arnoux-Saint-Auban, Forcalquier, Manosque (1 til 3), Oraison, Reillanne og Valensole

| — | Kantonen Digne-les-Bains-2 med undtagelse af kommunerne Champtercier og Digne-les-Bains |
| --- | --- |

—

Kantonen Digne-les-Bains-2 med undtagelse af kommunerne Champtercier og Digne-les-Bains

| — | Kantonen Sisteron med undtagelse af kommunerne Authon og Saint-Geniez |
| --- | --- |

—

Kantonen Sisteron med undtagelse af kommunerne Authon og Saint-Geniez

| — | Kantonen Riez: kommunerne Bras-d'Asse, Le Castellet, Le Chaffaut-Saint-Jurson, Entrevennes, Estoublon, Mézel, Moustiers-Sainte-Marie, Puimichel, Puimoisson, Riez, Roumoules, Saint-Jeannet, Saint-Julien-d'Asse og Saint-Jurs |
| --- | --- |

—

Kantonen Riez: kommunerne Bras-d'Asse, Le Castellet, Le Chaffaut-Saint-Jurson, Entrevennes, Estoublon, Mézel, Moustiers-Sainte-Marie, Puimichel, Puimoisson, Riez, Roumoules, Saint-Jeannet, Saint-Julien-d'Asse og Saint-Jurs

| — | Kantonen Seyne: kommunerne Claret, Melve, Sigoyer, Thèze, Valernes og Vaumeilh |
| --- | --- |

—

Kantonen Seyne: kommunerne Claret, Melve, Sigoyer, Thèze, Valernes og Vaumeilh

Departementet Ardèche:

| — | Kantonen Bourg-Saint-Andéol i sin helhed |
| --- | --- |

—

Kantonen Bourg-Saint-Andéol i sin helhed

| — | Kantonen Pouzin: kommunen Rochemaure |
| --- | --- |

—

Kantonen Pouzin: kommunen Rochemaure

| — | Kantonen Teil: kommunerne Alba-la-Romaine, Aubignas, Saint-Andéol-de-Berg, Saint-Maurice-d'Ibie, Saint-Thomé, Le Teil og Valvignères |
| --- | --- |

—

Kantonen Teil: kommunerne Alba-la-Romaine, Aubignas, Saint-Andéol-de-Berg, Saint-Maurice-d'Ibie, Saint-Thomé, Le Teil og Valvignères

| — | Kantonen Vallon-Pont-d'Arc: kommunerne Labastide-de-Virac, Orgnac-l'Aven og Saint-Remèze |
| --- | --- |

—

Kantonen Vallon-Pont-d'Arc: kommunerne Labastide-de-Virac, Orgnac-l'Aven og Saint-Remèze

Departementet Var:

| — | Følgende kantoner i deres helhed: Brignoles, Draguignan, Garde, Garéoult, Hyères, Ollioules, Saint-Cyr-sur-Mer, Saint-Maximin-la-Sainte-Baume, Seyne-sur-Mer (1 og 2), Solliès-Pont og Toulon (1 til 4) |
| --- | --- |

—

Følgende kantoner i deres helhed: Brignoles, Draguignan, Garde, Garéoult, Hyères, Ollioules, Saint-Cyr-sur-Mer, Saint-Maximin-la-Sainte-Baume, Seyne-sur-Mer (1 og 2), Solliès-Pont og Toulon (1 til 4)

| — | Kantonen La Crau: kommunerne Hyères og La Crau |
| --- | --- |

—

Kantonen La Crau: kommunerne Hyères og La Crau

| — | Kantonen Flayosc med undtagelse af kommunerne Bargème, Bargemon, Brenon, Châteauvieux, Claviers, Comps-sur-Artuby, La Bastide, Le Bourguet, La Martre, La Roque-Esclapon og Trigance |
| --- | --- |

—

Kantonen Flayosc med undtagelse af kommunerne Bargème, Bargemon, Brenon, Châteauvieux, Claviers, Comps-sur-Artuby, La Bastide, Le Bourguet, La Martre, La Roque-Esclapon og Trigance

| — | Kantonen Luc med undtagelse af kommunerne Collobrières og La Garde-Freinet |
| --- | --- |

—

Kantonen Luc med undtagelse af kommunerne Collobrières og La Garde-Freinet

| — | Kantonen Vidauban med undtagelse af kommunen Le Muy |
| --- | --- |

—

Kantonen Vidauban med undtagelse af kommunen Le Muy

Departementet Hautes Alpes:

| — | Kantonen Laragne-Montéglin i sin helhed |
| --- | --- |

—

Kantonen Laragne-Montéglin i sin helhed

| — | Kantonen Serres: kommunerne Le Bersac, Bruis, Chanousse, L’Épine, Étoile-Saint-Cyrice, Eyguians, Lagrand, Méreuil, Montclus, Montjay, Montmorin, Montrond, Moydans, Nossage-et-Bénévent, Orpierre, Ribeyret, Rosans, Saint-André-de-Rosans, Sainte-Colombe, Sainte-Marie, Saint-Genis, Saléon, Savournon, Serres, Sorbiers og Trescléoux |
| --- | --- |

—

Kantonen Serres: kommunerne Le Bersac, Bruis, Chanousse, L’Épine, Étoile-Saint-Cyrice, Eyguians, Lagrand, Méreuil, Montclus, Montjay, Montmorin, Montrond, Moydans, Nossage-et-Bénévent, Orpierre, Ribeyret, Rosans, Saint-André-de-Rosans, Sainte-Colombe, Sainte-Marie, Saint-Genis, Saléon, Savournon, Serres, Sorbiers og Trescléoux

Departementet Drôme:

| — | Følgende kantoner i deres helhed: Grignan, Tricastin og Montélimar-2 |
| --- | --- |

—

Følgende kantoner i deres helhed: Grignan, Tricastin og Montélimar-2

| — | Kantonen Dieulefit med undtagelse af kommunerne Bézaudun-sur-Bîne, Bourdeaux, Bouvières, Comps, Crupies, Félines-sur-Rimandoule, Francillon-sur-Roubion, Mornans, Le Poët-Célard, Les Tonils, Orcinas, Rochebaudin, Saou, Soyans og Truinas |
| --- | --- |

—

Kantonen Dieulefit med undtagelse af kommunerne Bézaudun-sur-Bîne, Bourdeaux, Bouvières, Comps, Crupies, Félines-sur-Rimandoule, Francillon-sur-Roubion, Mornans, Le Poët-Célard, Les Tonils, Orcinas, Rochebaudin, Saou, Soyans og Truinas

| — | Kantonen Nyons et Baronnies med undtagelse af kommunen Chaudebonne |
| --- | --- |

—

Kantonen Nyons et Baronnies med undtagelse af kommunen Chaudebonne

| — | Kantonen Diois: kommunerne La Motte-Chalancon og Rottier |
| --- | --- |

—

Kantonen Diois: kommunerne La Motte-Chalancon og Rottier

| — | Kantonen Montélimar-1: kommunerne Ancône, Montélimar og Savasse |
| --- | --- |

—

Kantonen Montélimar-1: kommunerne Ancône, Montélimar og Savasse

5.   Tilknytning til oprindelsesstedet

Det geografiske områdes egenart

Det geografiske område for »Thym de Provence« indgår i det område, der almindeligvis kaldes Provence og er beliggende i den sydøstlige del af Frankrig.

De hyppigste jordtyper er ler- og kalkholdig jord med forskellige grader af tæthed. De gør det muligt for regnen at sive ned i jorden eller let at strømme væk og forsvinde. En sådan jord er meget ofte stenet. Disse åbne, kalkholdige, tørre og solrige miljøer, som på fransk kaldes »garrigues« (kratbevoksede heder), er typiske for Provence.

Det geografiske område er ligeledes kendetegnet ved et middelhavsklima, som er præget af varme og tørre somre og milde vintre. Der er omfattende og lange perioder med sol, hvor der blæser en undertiden hyppig og varig vind fra nord/nordvest (mistralen), som holder luftfugtigheden lav. Vintrene i Provence har sjældne perioder med frost, der som regel er kortvarig og ikke så hård.

Endelig er det geografiske område kendetegnet ved en stor tæthed af vildtvoksende fenolholdig timian, som har et højt indhold af carvacrol, og som udgør næsten rene populationer, der breder sig i mere eller mindre runde pletter.

Der har længe været og er stadig rig tradition for at plukke vild timian, og med udgangspunkt i de gamle processer for tørring, sortering eller fremstilling af timianbuketter har producenterne i det geografiske område udviklet en særlig knowhow.

Producenterne af »Thym de Provence« har sørget for, at timian fra den naturlige vildtvoksende population i området er blevet reproduceret ved hjælp af en sortsudvælgelse af fenolholdige timianplanter, hvis æteriske olie indeholder over 15 % carvacrol.

Desuden begrænser producenterne vandingen af de dyrkede arealer og sikrer dermed en produktionsmetode, der er tæt på de naturlige betingelser.

Udnyttelsen af dyrkede arealer er begrænset, for når timianplanterne når en vis alder, bliver stænglerne for tykke, og bladenes størrelse bliver utilstrækkelig i forhold til træets vægt (tykke stængler). Hvad den vilde timian angår, vurderer plukkerne nøje størrelsen på de planter, der kan plukkes, for at sikre et ensartet resultat.

Producenterne er i øvrigt meget omhyggelige med at sikre det optimale plukningstidspunkt og ventileret opbevaring af timianen inden forarbejdning eller tørring, idet de benytter sig af det tørre klima i det geografiske område.

Når det gælder forarbejdningen, består de erhvervsdrivendes knowhow navnlig i hurtig forarbejdning efter høsten (tørring, hvis der er tale om tørrede timianblade, og frysning, hvis der er tale om frosne timianblade).

Tørringen er ligeledes en vigtig fase, som har til formål at kontrollere vandindholdet, og som herefter gør det muligt at håndtere produktet uden risiko for, at det forringes. Hvis »Thym de Provence« ikke er tilstrækkeligt tør, kan den nemlig ikke renses korrekt (stænglerne vil ikke kunne adskilles fra bladene), og hvis den er for tør, vil for mange af stænglerne knække under tærskningen. Tørringsfasen sker under hensyntagen til de eksterne klimatiske betingelser og er afgørende for produktets udseende og dets holdbarhed over tid. Den bygger på sand knowhow og på anvendelsen af meget specialiserede maskiner (visuel vurdering af det friske produkt, specifik sortering efter parti osv.).

Arbejdet med at samle buketter kræver ligeledes særlig knowhow fra producenternes side. De estimerer vandindholdet i deres produkt for at begrænse tab af blade og kvalitativ forringelse. Denne knowhow udgør det nødvendige grundlag for opnåelsen af det forventede færdige produkt.

Takket være deres specialudstyr og erfaring anvender de erhvervsdrivende i Provence nogle yderst effektive og præcise sorteringsmetoder. Deres kendskab til produktet gør det muligt for dem at bestemme, hvilke redskaber der er nødvendige for at sikre optimal sortering af timianen og så vidt muligt fjerne uønskede partikler.

Produktets egenart

»Thym de Provence« er kendetegnet ved en karakteristisk aroma og stærk smag, der er varm og skarp.

Den adskiller sig fra andre timianer, som for langt størstedelens vedkommende er såkaldt »milde« timianer eller gartneritimianer af kemotypen ren thymol og har en svagere aromatisk styrke, samt i mindre grad cineolholdige timianer (Thymus mastichina L. cineolifera).

De andre særlige kendetegn ved »Thym de Provence« er: renheden, bladenes ensartethed, det næsten totale fravær af urenheder (for timianblade).

Når den markedsføres i buketter, er disse buketter regelmæssige, velformede og har mange blade.

Denne egenart giver »Thym de Provence« et solidt omdømme.

Årsagssammenhæng

Egenskaberne ved det geografiske områdes veldrænede jord i kombination med temperaturforholdene er gunstige for vildtvoksende »Thym de Provence« og dyrkningen heraf. For at have gode vækstbetingelser og udvikle sin aromatiske styrke har »Thym de Provence« brug for den varme og sol, som klimaet i det geografiske område giver.

De udvalgte traditionelle sorter, der er specifikke for dette klima, fremmer udskillelsen af en meget karakteristisk æterisk olie, som er rig på carvacrol, og som fremhæver den varme og skarpe aroma, der er kendetegnende for »Thym de Provence«. Den sekundære årsag til det betydelige indhold af carvacrol i bladenes æteriske olie er plantens tilpasning til sit miljø, som navnlig er kendetegnet ved stærk tørke om sommeren.

Kontrolleret vanding gør det muligt at begrænse tilvoksning med ukrudt (hvilket har indflydelse på det færdige produkts renhed) og at opretholde en lav fugtighed, som er tæt på de naturlige betingelser.

Producenternes høst på det optimale tidspunkt har indflydelse på, hvordan aromaerne bedst kommer til udtryk, men også på renheden af »Thym de Provence«.

Tørringen eller den hurtige frysning efter høsten samt den ventilerede opbevaring sikrer opnåelse af en timian, der har en ensartet farve, og er med til at bevare aromaerne. I disse afgørende etaper drages der fordel af erfaringen hos de erhvervsdrivende i området og navnlig af deres evne til at foretage en hurtig visuel vurdering af det nyhøstede produkts kvalitet.

Renheden af »Thym de Provence« sikres ved hjælp af den knowhow, der er knyttet til rensnings- og sorteringsetaperne, som spiller en vigtig rolle, når det gælder om at fjerne størstedelen af stænglerne og begrænse knækkede stængler.

Den særlige knowhow ses i forbindelse med »Thym de Provence« i regelmæssige og velformede buketter med blade, hvor de tykke stængler fjernes, fugtigheden vurderes, og det rette tidspunkt nøje udvælges.

Tilstedeværelsen af »Thym de Provence« og dens særlige aromatiske og smagsmæssige kendetegn er hyppigt nævnt i litteraturen. Det gælder lige fra Plinius den Ældre i det 1. århundrede til moderne forfattere som f.eks. Marcel Pagnol (Les Bucoliques, Grasset, 1958). »Thym de Provence« er en grundsøjle i Provences gastronomiske arv og markedsføres i stor udstrækning under forskellige former.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

(artikel 6, stk. 1, andet afsnit, i nærværende forordning)

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDC-IGP-ThymdeProvence.pdf

---

(1)  EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

---