# Euroopa Liidu L 49/2021

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 49 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 64. aastakäik12. veebruar 2021 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 49

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

64. aastakäik12. veebruar 2021

---

| Sisukord | | I   Seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/167, 10. veebruar 2021, millega muudetakse määrust (EL) nr 654/2014, milles käsitletakse liidu õiguste kasutamist rahvusvaheliste kaubanduseeskirjade kohaldamisel ja jõustamisel | 1 |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/168, 10. veebruar 2021, millega muudetakse määrust (EL) 2016/1011 seoses teatavate kolmandate riikide hetke vahetuskursi võrdlusaluste väljaarvamisega määruse kohaldamisalast ning asendusvõrdlusaluste määramisega teatavatele võrdlusalustele, mille väljaandmine on lõpetamisel, ning millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012 (
  1
  ) | 6 |

Sisukord

I   Seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/167, 10. veebruar 2021, millega muudetakse määrust (EL) nr 654/2014, milles käsitletakse liidu õiguste kasutamist rahvusvaheliste kaubanduseeskirjade kohaldamisel ja jõustamisel

1

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/168, 10. veebruar 2021, millega muudetakse määrust (EL) 2016/1011 seoses teatavate kolmandate riikide hetke vahetuskursi võrdlusaluste väljaarvamisega määruse kohaldamisalast ning asendusvõrdlusaluste määramisega teatavatele võrdlusalustele, mille väljaandmine on lõpetamisel, ning millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012 (
  1
  )

1

6

| | | II   Muud kui seadusandlikud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/169, 11. veebruar 2021, millega muudetakse seoses lindude kõrge patogeensusega gripiga määruse (EÜ) nr 798/2008 I lisas Ühendkuningriiki käsitlevat kannet selliste kolmandate riikide, territooriumide, tsoonide ja piirkondade loetelus, millest võib importida liitu ja vedada läbi liidu teatavaid linnukasvatussaadusi (
  1
  ) | 18 |

II   Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/169, 11. veebruar 2021, millega muudetakse seoses lindude kõrge patogeensusega gripiga määruse (EÜ) nr 798/2008 I lisas Ühendkuningriiki käsitlevat kannet selliste kolmandate riikide, territooriumide, tsoonide ja piirkondade loetelus, millest võib importida liitu ja vedada läbi liidu teatavaid linnukasvatussaadusi (
  1
  )

1

18

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 12.2.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 49/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 49/1

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2021/167,

10. veebruar 2021,

millega muudetakse määrust (EL) nr 654/2014, milles käsitletakse liidu õiguste kasutamist rahvusvaheliste kaubanduseeskirjade kohaldamisel ja jõustamisel

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 654/2014 (2) on kehtestatud ühine õigusraamistik rahvusvahelistest kaubanduslepingutest tulenevate liidu õiguste kasutamiseks teatavates eriolukordades. Üks neist olukordadest on seotud vaidluste lahendamise mehhanismidega, mis on loodud Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) asutamislepinguga ja muude rahvusvaheliste kaubanduslepingutega, sealhulgas piirkondlike või kahepoolsete lepingutega. Määrus (EL) nr 654/2014 võimaldab liidul peatada rahvusvahelistest kaubanduslepingutest tulenevad kontsessioonid või muud kohustused pärast vaidluste lahendamise menetluse lõpetamist. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 654/2014 (2) on kehtestatud ühine õigusraamistik rahvusvahelistest kaubanduslepingutest tulenevate liidu õiguste kasutamiseks teatavates eriolukordades. Üks neist olukordadest on seotud vaidluste lahendamise mehhanismidega, mis on loodud Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) asutamislepinguga ja muude rahvusvaheliste kaubanduslepingutega, sealhulgas piirkondlike või kahepoolsete lepingutega. Määrus (EL) nr 654/2014 võimaldab liidul peatada rahvusvahelistest kaubanduslepingutest tulenevad kontsessioonid või muud kohustused pärast vaidluste lahendamise menetluse lõpetamist.

| (2) | Määruses (EL) nr 654/2014 ei käsitleta olukordi, kus liidul on kolmanda riigi võetud meetme suhtes kaebuse esitamise õigus, kuid vaidluste lahendamine kohtumõistmise teel on blokeeritud või muul viisil kättesaamatu, kuna meetme võtnud kolmas riik ei tee koostööd. |
| --- | --- |

(2)

Määruses (EL) nr 654/2014 ei käsitleta olukordi, kus liidul on kolmanda riigi võetud meetme suhtes kaebuse esitamise õigus, kuid vaidluste lahendamine kohtumõistmise teel on blokeeritud või muul viisil kättesaamatu, kuna meetme võtnud kolmas riik ei tee koostööd.

| (3) | WTO vaidluste lahendamise organ ei ole suutnud täita WTO apellatsioonikogu vabu ametikohti. WTO apellatsioonikogu ei ole võimeline oma ülesandeid täitma alates hetkest, kui alles on jäänud vähem kui kolm WTO apellatsioonikogu liiget. Kuni olukorra lahendamiseni ja selleks, et säilitada WTO vaidluste lahendamise süsteemi peamised põhimõtted ja tunnusjooned ning liidu menetlusõigused käimasolevates ja tulevastes vaidlustes, on liit püüdnud leppida kokku apellatsioonide vahekohtumenetluse ajutises korras vastavalt WTO vaidluste lahendamist reguleerivate eeskirjade ja protseduuride käsitusleppe (edaspidi „WTO vaidluste lahendamise käsituslepe“) artiklile 25. Nõukogu kiitis selle lähenemisviisi heaks 27. mail 2019, 15. juulil 2019 ja 15. aprillil 2020 ning seda toetas Euroopa Parlament 28. novembri 2019. aasta resolutsioonis WTO apellatsioonikogu kriisi kohta. Kui WTO liige keeldub sellise korra kasutamisest ja esitab apellatsioonkaebuse mittetoimivale WTO apellatsioonikogule, on vaidluse lahendamine sisuliselt blokeeritud. |
| --- | --- |

(3)

WTO vaidluste lahendamise organ ei ole suutnud täita WTO apellatsioonikogu vabu ametikohti. WTO apellatsioonikogu ei ole võimeline oma ülesandeid täitma alates hetkest, kui alles on jäänud vähem kui kolm WTO apellatsioonikogu liiget. Kuni olukorra lahendamiseni ja selleks, et säilitada WTO vaidluste lahendamise süsteemi peamised põhimõtted ja tunnusjooned ning liidu menetlusõigused käimasolevates ja tulevastes vaidlustes, on liit püüdnud leppida kokku apellatsioonide vahekohtumenetluse ajutises korras vastavalt WTO vaidluste lahendamist reguleerivate eeskirjade ja protseduuride käsitusleppe (edaspidi „WTO vaidluste lahendamise käsituslepe“) artiklile 25. Nõukogu kiitis selle lähenemisviisi heaks 27. mail 2019, 15. juulil 2019 ja 15. aprillil 2020 ning seda toetas Euroopa Parlament 28. novembri 2019. aasta resolutsioonis WTO apellatsioonikogu kriisi kohta. Kui WTO liige keeldub sellise korra kasutamisest ja esitab apellatsioonkaebuse mittetoimivale WTO apellatsioonikogule, on vaidluse lahendamine sisuliselt blokeeritud.

| (4) | Sarnane olukord võib tekkida muude rahvusvaheliste kaubanduslepingute, sealhulgas piirkondlike või kahepoolsete lepingute puhul, kui kolmas riik ei tee vaidluse lahendamise toimimiseks vajalikul moel koostööd, näiteks ei nimeta vahekohtunikku, ja kui ei ole ette nähtud mehhanismi vaidluste lahendamise tagamiseks sellises olukorras. |
| --- | --- |

(4)

Sarnane olukord võib tekkida muude rahvusvaheliste kaubanduslepingute, sealhulgas piirkondlike või kahepoolsete lepingute puhul, kui kolmas riik ei tee vaidluse lahendamise toimimiseks vajalikul moel koostööd, näiteks ei nimeta vahekohtunikku, ja kui ei ole ette nähtud mehhanismi vaidluste lahendamise tagamiseks sellises olukorras.

| (5) | Kui vaidluste lahendamine on blokeeritud, ei ole liidul võimalik rahvusvahelisi kaubanduslepinguid jõustada. Seepärast on asjakohane laiendada määruse (EL) nr 654/2014 kohaldamisala, et hõlmata sellised olukorrad. |
| --- | --- |

(5)

Kui vaidluste lahendamine on blokeeritud, ei ole liidul võimalik rahvusvahelisi kaubanduslepinguid jõustada. Seepärast on asjakohane laiendada määruse (EL) nr 654/2014 kohaldamisala, et hõlmata sellised olukorrad.

| (6) | Selleks peaks liidul olema võimalik kiiresti peatada rahvusvahelistest kaubanduslepingutest, sealhulgas piirkondlikest või kahepoolsetest lepingutest tulenevad kontsessioonid või muud kohustused, kui siduvat vaidluste lahendamist ei ole võimalik tõhusalt kasutada, sest kolmas riik ei tee selle võimaldamiseks koostööd. |
| --- | --- |

(6)

Selleks peaks liidul olema võimalik kiiresti peatada rahvusvahelistest kaubanduslepingutest, sealhulgas piirkondlikest või kahepoolsetest lepingutest tulenevad kontsessioonid või muud kohustused, kui siduvat vaidluste lahendamist ei ole võimalik tõhusalt kasutada, sest kolmas riik ei tee selle võimaldamiseks koostööd.

| (7) | Samuti on asjakohane sätestada, et kui võetakse meetmeid, et piirata kaubavahetust kolmanda riigiga, ei tohiks sellised meetmed kooskõlas rahvusvahelisest õigusest tulenevate liidu kohustustega olla ulatuslikumad kui selle kolmanda riigi meetmetest põhjustatud liidu ärihuve olematuks muutev või vähendav mõju. |
| --- | --- |

(7)

Samuti on asjakohane sätestada, et kui võetakse meetmeid, et piirata kaubavahetust kolmanda riigiga, ei tohiks sellised meetmed kooskõlas rahvusvahelisest õigusest tulenevate liidu kohustustega olla ulatuslikumad kui selle kolmanda riigi meetmetest põhjustatud liidu ärihuve olematuks muutev või vähendav mõju.

| (8) | Käesoleva määruse kohaselt vastu võetavad meetmed on seotud spetsiifiliselt rahvusvahelise kaubandusega, kuna nende peamine eesmärk on reguleerida sellist kaubandust ning avaldada sellele otsest ja vahetut mõju ning seetõttu kuuluvad need meetmed Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 kohaselt liidu ainupädevusse (3). |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva määruse kohaselt vastu võetavad meetmed on seotud spetsiifiliselt rahvusvahelise kaubandusega, kuna nende peamine eesmärk on reguleerida sellist kaubandust ning avaldada sellele otsest ja vahetut mõju ning seetõttu kuuluvad need meetmed Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 kohaselt liidu ainupädevusse (3).

| (9) | Teenused ja intellektuaalomandi õigused moodustavad suure ja kasvava osa üleilmsest kaubandusest ning on hõlmatud rahvusvaheliste kaubanduslepingutega, sealhulgas liidu piirkondlike või kahepoolsete lepingutega. Teenuskaubanduse ja intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide valdkondade meetmed tuleks seetõttu lisada liidu kasutuses olevate kaubanduspoliitika meetmete kohaldamisalasse, et muuta määrus (EL) nr 654/2014 järjepidevamaks ja mõjusamaks. |
| --- | --- |

(9)

Teenused ja intellektuaalomandi õigused moodustavad suure ja kasvava osa üleilmsest kaubandusest ning on hõlmatud rahvusvaheliste kaubanduslepingutega, sealhulgas liidu piirkondlike või kahepoolsete lepingutega. Teenuskaubanduse ja intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide valdkondade meetmed tuleks seetõttu lisada liidu kasutuses olevate kaubanduspoliitika meetmete kohaldamisalasse, et muuta määrus (EL) nr 654/2014 järjepidevamaks ja mõjusamaks.

| (10) | Käesolev määrus peaks tagama jõustamismehhanismi ühtse kohaldamise kaubandusvaidlustes, mis on seotud rahvusvaheliste kaubanduslepingutega, sealhulgas piirkondlike või kahepoolsete lepingutega. Liidu rahvusvaheliste kaubanduslepingute kaubandust ja kestlikku arengut käsitlevate peatükkide jõustamismehhanism on liidu kaubanduspoliitika lahutamatu osa ning käesolevat määrust kohaldataks kontsessioonide või muude kohustuste peatamise ja meetmete võtmise suhtes kõnealuste peatükkide rikkumise korral, juhul kui ja niivõrd kui sellised meetmed on lubatud ja asjaolud neid õigustavad. |
| --- | --- |

(10)

Käesolev määrus peaks tagama jõustamismehhanismi ühtse kohaldamise kaubandusvaidlustes, mis on seotud rahvusvaheliste kaubanduslepingutega, sealhulgas piirkondlike või kahepoolsete lepingutega. Liidu rahvusvaheliste kaubanduslepingute kaubandust ja kestlikku arengut käsitlevate peatükkide jõustamismehhanism on liidu kaubanduspoliitika lahutamatu osa ning käesolevat määrust kohaldataks kontsessioonide või muude kohustuste peatamise ja meetmete võtmise suhtes kõnealuste peatükkide rikkumise korral, juhul kui ja niivõrd kui sellised meetmed on lubatud ja asjaolud neid õigustavad.

| (11) | Määruse (EL) nr 654/2014 läbivaatamisklausel peaks hõlmama ka käesoleva määrusega kehtestatud määruse (EL) nr 654/2014 muudatuse kohaldamist. |
| --- | --- |

(11)

Määruse (EL) nr 654/2014 läbivaatamisklausel peaks hõlmama ka käesoleva määrusega kehtestatud määruse (EL) nr 654/2014 muudatuse kohaldamist.

| (12) | Seepärast tuleks määrust (EL) nr 654/2014 vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(12)

Seepärast tuleks määrust (EL) nr 654/2014 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EL) nr 654/2014 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 1 punkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | tasakaalustada kontsessioone või muid kohustusi liidu ja kolmandate riikide vahelistes kaubandussuhetes olukorras, kus liidust pärit toodete või teenuste suhtes kehtivaid nõudeid on muudetud nii, et see kahjustab liidu huve.“ |
| --- | --- | --- |

1)

Artikli 1 punkt b asendatakse järgmisega:

„b)

tasakaalustada kontsessioone või muid kohustusi liidu ja kolmandate riikide vahelistes kaubandussuhetes olukorras, kus liidust pärit toodete või teenuste suhtes kehtivaid nõudeid on muudetud nii, et see kahjustab liidu huve.“

| 2) | Artikli 2 punkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | „kontsessioonid või muud kohustused“ – soodustariifid või muud kohustused või hüvitised kaubavahetuse või teenuskaubanduse valdkonnas või seoses intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektidega, mida liit on kohustunud rahvusvahelise kaubanduslepingu alusel kohaldama kaubavahetuses kolmanda riigiga, kes selles lepingus osaleb;“. |
| --- | --- | --- |

2)

Artikli 2 punkt b asendatakse järgmisega:

„b)

„kontsessioonid või muud kohustused“ – soodustariifid või muud kohustused või hüvitised kaubavahetuse või teenuskaubanduse valdkonnas või seoses intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektidega, mida liit on kohustunud rahvusvahelise kaubanduslepingu alusel kohaldama kaubavahetuses kolmanda riigiga, kes selles lepingus osaleb;“.

| 3) | Artiklit 3 muudetakse järgmiselt:






  a) | lisatakse järgmine punkt:






  „aa) | pärast sellise WTO vaekogu ettekande jagamist, milles toetatakse täielikult või osaliselt liidu esitatud nõudeid, kui WTO vaidluste lahendamise käsitusleppe artikli 17 kohast apellatsioonimenetlust ei ole võimalik lõpule viia ja kui kolmas riik ei ole nõustunud WTO vaidluste lahendamise käsitusleppe artikli 25 kohase vahekohtumenetlusega;“; |
| --- | --- | --- | --- |

3)

Artiklit 3 muudetakse järgmiselt:

a)

lisatakse järgmine punkt:

„aa)

pärast sellise WTO vaekogu ettekande jagamist, milles toetatakse täielikult või osaliselt liidu esitatud nõudeid, kui WTO vaidluste lahendamise käsitusleppe artikli 17 kohast apellatsioonimenetlust ei ole võimalik lõpule viia ja kui kolmas riik ei ole nõustunud WTO vaidluste lahendamise käsitusleppe artikli 25 kohase vahekohtumenetlusega;“;

| b) | lisatakse järgmine punkt:






  „ba) | kaubandusvaidluste puhul, mis on seotud muude rahvusvaheliste kaubanduslepingutega, sealhulgas piirkondlike või kahepoolsete lepingutega, kui otsuse tegemine ei ole võimalik, sest kolmas riik ei astu vaidluste lahendamise menetluse toimimiseks vajalikke samme, sealhulgas juhul, kui see riik venitab menetlust tarbetult, nii et seda võib lugeda koostööst keeldumiseks;“; |
| --- | --- | --- |

b)

lisatakse järgmine punkt:

„ba)

kaubandusvaidluste puhul, mis on seotud muude rahvusvaheliste kaubanduslepingutega, sealhulgas piirkondlike või kahepoolsete lepingutega, kui otsuse tegemine ei ole võimalik, sest kolmas riik ei astu vaidluste lahendamise menetluse toimimiseks vajalikke samme, sealhulgas juhul, kui see riik venitab menetlust tarbetult, nii et seda võib lugeda koostööst keeldumiseks;“;

| c) | punkt d asendatakse järgmisega:






  „d) | juhul kui WTO liige muudab kontsessioone või kohustusi GATT 1994 artikli XXVIII alusel või teenuskaubanduse üldlepingu (GATS) artikli XXI alusel ning kompensatsioonimehhanisme ei ole kokku lepitud ning teenuste puhul ei tehta kompenseerivaid kohandusi kooskõlas vahekohtu GATSi XXI artikli kohaste järeldustega.“ |
| --- | --- | --- |

c)

punkt d asendatakse järgmisega:

„d)

juhul kui WTO liige muudab kontsessioone või kohustusi GATT 1994 artikli XXVIII alusel või teenuskaubanduse üldlepingu (GATS) artikli XXI alusel ning kompensatsioonimehhanisme ei ole kokku lepitud ning teenuste puhul ei tehta kompenseerivaid kohandusi kooskõlas vahekohtu GATSi XXI artikli kohaste järeldustega.“

| 4) | Artikli 4 lõiget 2 muudetakse järgmiselt:






  a) | lisatakse järgmine punkt:






  „ba) | kui võetakse meetmeid kaubavahetuse piiramiseks kolmanda riigiga artikli 3 punkti aa või punkti ba kohastes olukordades, ei tohi sellised meetmed olla ulatuslikumad kui asjaomase kolmanda riigi meetmetest põhjustatud liidu ärihuvide olematuks muutmine või vähendamine;“; |
| --- | --- | --- | --- |

4)

Artikli 4 lõiget 2 muudetakse järgmiselt:

a)

lisatakse järgmine punkt:

„ba)

kui võetakse meetmeid kaubavahetuse piiramiseks kolmanda riigiga artikli 3 punkti aa või punkti ba kohastes olukordades, ei tohi sellised meetmed olla ulatuslikumad kui asjaomase kolmanda riigi meetmetest põhjustatud liidu ärihuvide olematuks muutmine või vähendamine;“;

| b) | punkt d asendatakse järgmisega:






  „d) | kui kaubavahetuses kolmanda riigiga tühistatakse kontsessioonid või kohustused või kui neid kontsessioone või kohustusi muudetakse seoses GATT 1994 XXVIII artikliga ja seonduva käsitusleppega (*1) või seoses GATSi XXI artikliga ja sellega seotud rakendusmenetlustega, peavad need kontsessioonid ja kohustused olema sisuliselt samaväärsed asjaomase kolmanda riigi poolt muudetud või tühistatud kontsessioonide või kohustustega, seda vastavalt GATT 1994 XXVIII artiklis ja seonduvas käsitusleppes kehtestatud tingimustele või GATSi XXI artiklile ja sellega seotud rakendusmenetlustele. |
| --- | --- | --- |

b)

punkt d asendatakse järgmisega:

„d)

kui kaubavahetuses kolmanda riigiga tühistatakse kontsessioonid või kohustused või kui neid kontsessioone või kohustusi muudetakse seoses GATT 1994 XXVIII artikliga ja seonduva käsitusleppega (*1) või seoses GATSi XXI artikliga ja sellega seotud rakendusmenetlustega, peavad need kontsessioonid ja kohustused olema sisuliselt samaväärsed asjaomase kolmanda riigi poolt muudetud või tühistatud kontsessioonide või kohustustega, seda vastavalt GATT 1994 XXVIII artiklis ja seonduvas käsitusleppes kehtestatud tingimustele või GATSi XXI artiklile ja sellega seotud rakendusmenetlustele.

(*1)  Käsituslepe GATT 1994 XXVIII artikli tõlgendamise kohta.“
  "

| 5) | Artiklit 5 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõikesse 1 lisatakse järgmised punktid:






  „ba) | teenuskaubandusega seotud kohustuste peatamine ja teenuskaubandusele piirangute kehtestamine; |
| --- | --- | --- | --- |

5)

Artiklit 5 muudetakse järgmiselt:

a)

lõikesse 1 lisatakse järgmised punktid:

„ba)

teenuskaubandusega seotud kohustuste peatamine ja teenuskaubandusele piirangute kehtestamine;

| bb) | selliste kohustuste peatamine, mis on seotud liidu institutsiooni või asutuse antud ja kogu liidus kehtivate intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektidega, ning selliste intellektuaalomandi õiguste kaitse või nende ärilise kasutamise piirangute kehtestamine asjaomase kolmanda riigi kodanikest õiguste omajate suhtes;“; |
| --- | --- |

bb)

selliste kohustuste peatamine, mis on seotud liidu institutsiooni või asutuse antud ja kogu liidus kehtivate intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektidega, ning selliste intellektuaalomandi õiguste kaitse või nende ärilise kasutamise piirangute kehtestamine asjaomase kolmanda riigi kodanikest õiguste omajate suhtes;“;

| b) | lisatakse järgmised lõiked:






  „1a. | Käesoleva artikli lõike 1 punkti ba kohaselt vastu võetavate meetmete valimisel kaalub komisjon alati meetmeid järgmises järjekorras:






  a) | teenuskaubandusega seotud meetmed, mis eeldavad kogu liidus kehtiva loa andmist ja mis põhinevad teisestel õigusaktidel, või kui sellised meetmed ei ole kättesaadavad; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

lisatakse järgmised lõiked:

„1a.

Käesoleva artikli lõike 1 punkti ba kohaselt vastu võetavate meetmete valimisel kaalub komisjon alati meetmeid järgmises järjekorras:

a)

teenuskaubandusega seotud meetmed, mis eeldavad kogu liidus kehtiva loa andmist ja mis põhinevad teisestel õigusaktidel, või kui sellised meetmed ei ole kättesaadavad;

| b) | meetmed, mis on seotud muude teenustega valdkondades, kus on olemas palju liidu õigusakte, või kui sellised meetmed ei ole kättesaadavad; |
| --- | --- |

b)

meetmed, mis on seotud muude teenustega valdkondades, kus on olemas palju liidu õigusakte, või kui sellised meetmed ei ole kättesaadavad;

| c) | meetmed, mille puhul artikli 9 lõike 1a kohane teabe kogumine (nagu on ette nähtud artikli 5 lõike 1b punktis a) on näidanud, et nendega ei kaasne ebaproportsionaalset koormust liikmesriigi asjaomaste õigusnormide haldamismenetlusele. |
| --- | --- |

c)

meetmed, mille puhul artikli 9 lõike 1a kohane teabe kogumine (nagu on ette nähtud artikli 5 lõike 1b punktis a) on näidanud, et nendega ei kaasne ebaproportsionaalset koormust liikmesriigi asjaomaste õigusnormide haldamismenetlusele.

| 1b. | Lõike 1 punktide ba ja bb alusel vastu võetud meetmete suhtes kohaldatakse järgmist:






  a) | teabe kogumise menetlust vastavalt artikli 9 lõikele 1a; |
| --- | --- | --- |

1b.

Lõike 1 punktide ba ja bb alusel vastu võetud meetmete suhtes kohaldatakse järgmist:

a)

teabe kogumise menetlust vastavalt artikli 9 lõikele 1a;

| b) | neis tehakse vajaduse korral artikli 4 lõike 1 kohase rakendusaktiga kohandusi, kui komisjon jõuab pärast artikli 9 lõike 1a kohast läbivaatamist järeldusele, et meetmed ei ole piisavalt mõjusad või põhjustavad liikmesriigi asjakohaste õigusnormide haldamismenetlusele põhjendamatut koormust. Komisjon teeb sellise läbivaatamise esmakordselt kuus kuud pärast meetmete kohaldamise alguskuupäeva ja seejärel iga kaheteistkümne kuu järel; |
| --- | --- |

b)

neis tehakse vajaduse korral artikli 4 lõike 1 kohase rakendusaktiga kohandusi, kui komisjon jõuab pärast artikli 9 lõike 1a kohast läbivaatamist järeldusele, et meetmed ei ole piisavalt mõjusad või põhjustavad liikmesriigi asjakohaste õigusnormide haldamismenetlusele põhjendamatut koormust. Komisjon teeb sellise läbivaatamise esmakordselt kuus kuud pärast meetmete kohaldamise alguskuupäeva ja seejärel iga kaheteistkümne kuu järel;

| c) | nende kohta koostatakse kuus kuud pärast nende lõpetamist hindamisaruanne, mis põhineb muu hulgas sidusrühmadelt saadud teabel ja milles analüüsitakse meetmete mõjusust ja toimimist ning tehakse võimalikud järeldused tulevaste meetmete jaoks.“ |
| --- | --- |

c)

nende kohta koostatakse kuus kuud pärast nende lõpetamist hindamisaruanne, mis põhineb muu hulgas sidusrühmadelt saadud teabel ja milles analüüsitakse meetmete mõjusust ja toimimist ning tehakse võimalikud järeldused tulevaste meetmete jaoks.“

| 6) | Artiklisse 6 lisatakse järgmine lõige:






  „3. | Intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide puhul kasutatakse mõistet „kodanikud“ samas tähenduses, nagu WTO intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingu artikli 1 lõikes 3.“ |
| --- | --- | --- |

6)

Artiklisse 6 lisatakse järgmine lõige:

„3.

Intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide puhul kasutatakse mõistet „kodanikud“ samas tähenduses, nagu WTO intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingu artikli 1 lõikes 3.“

| 7) | Artikli 7 lõike 2 esimese lõigu punkt c asendatakse järgmisega:






  „c) | kui WTO liige tühistab kontsessioonid või kohustused või muudab neid GATT 1994 XXVIII artikli või GATSi XXI artikli alusel, kui asjaomane kolmas riik nõustub pakkuma liidule piisavat ja proportsionaalset kompensatsiooni pärast seda, kui artikli 4 lõike 1 kohane rakendusakt on vastu võetud.“ |
| --- | --- | --- |

7)

Artikli 7 lõike 2 esimese lõigu punkt c asendatakse järgmisega:

„c)

kui WTO liige tühistab kontsessioonid või kohustused või muudab neid GATT 1994 XXVIII artikli või GATSi XXI artikli alusel, kui asjaomane kolmas riik nõustub pakkuma liidule piisavat ja proportsionaalset kompensatsiooni pärast seda, kui artikli 4 lõike 1 kohane rakendusakt on vastu võetud.“

| 8) | Artiklit 9 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:






  „1. | Käesoleva määruse kohaldamisel kogub komisjon teavet ja arvamusi liidu majandushuvide kohta konkreetsete kaupade, teenuste või sektorite vastu või seoses konkreetsete intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektidega, avaldades selleks teate Euroopa Liidu Teatajas või kasutades muid sobivaid avalikke kommunikatsioonivahendeid, täpsustades sealjuures ajavahemiku, mille jooksul teave tuleb esitada. Komisjon võtab esitatud teavet arvesse.“; |
| --- | --- | --- | --- |

8)

Artiklit 9 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.

Käesoleva määruse kohaldamisel kogub komisjon teavet ja arvamusi liidu majandushuvide kohta konkreetsete kaupade, teenuste või sektorite vastu või seoses konkreetsete intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektidega, avaldades selleks teate Euroopa Liidu Teatajas või kasutades muid sobivaid avalikke kommunikatsioonivahendeid, täpsustades sealjuures ajavahemiku, mille jooksul teave tuleb esitada. Komisjon võtab esitatud teavet arvesse.“;

| b) | lisatakse järgmine lõige:






  „1a. | Kui komisjon kavandab meetmeid vastavalt artikli 5 lõike 1 punktile ba või bb, teavitab ta sidusrühmi, eelkõige tööstusliite, keda võimalikud kaubanduspoliitilised meetmed mõjutavad, ja liikmesriikide ametiasutusi, kes on kaasatud mõjutatud valdkondi reguleerivate õigusaktide koostamisse või rakendamisse, ning konsulteerib nendega. Selliste meetmete vastuvõtmist põhjendamatult edasi lükkamata otsib komisjon eelkõige teavet järgmise kohta:






  a) | selliste meetmete mõju kolmandate riikide teenuseosutajatele või õiguste omajatele, kes on asjaomase kolmanda riigi kodanikud, ning liidu konkurentidele, selliste teenuste kasutajatele või tarbijatele või intellektuaalomandi õiguste omajatele; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

lisatakse järgmine lõige:

„1a.

Kui komisjon kavandab meetmeid vastavalt artikli 5 lõike 1 punktile ba või bb, teavitab ta sidusrühmi, eelkõige tööstusliite, keda võimalikud kaubanduspoliitilised meetmed mõjutavad, ja liikmesriikide ametiasutusi, kes on kaasatud mõjutatud valdkondi reguleerivate õigusaktide koostamisse või rakendamisse, ning konsulteerib nendega. Selliste meetmete vastuvõtmist põhjendamatult edasi lükkamata otsib komisjon eelkõige teavet järgmise kohta:

a)

selliste meetmete mõju kolmandate riikide teenuseosutajatele või õiguste omajatele, kes on asjaomase kolmanda riigi kodanikud, ning liidu konkurentidele, selliste teenuste kasutajatele või tarbijatele või intellektuaalomandi õiguste omajatele;

| b) | selliste meetmete koostoime liikmesriikide asjaomaste õigusaktidega; |
| --- | --- |

b)

selliste meetmete koostoime liikmesriikide asjaomaste õigusaktidega;

| c) | selliste meetmetega kaasneda võiv halduskoormus. |
| --- | --- |

c)

selliste meetmetega kaasneda võiv halduskoormus.

Komisjon võtab täiel määral arvesse selliste konsultatsioonide käigus kogutud teavet.

Kui komisjon teeb ettepaneku rakendusakti eelnõu kohta vastavalt artiklile 8, esitab ta liikmesriikidele kavandatavate meetmete analüüsi.“

| 9) | Artikkel 10 asendatakse järgmisega:

  „
  Artikkel 10


  Läbivaatamine







  1. | Esimesel võimalusel pärast 13. veebruari 2021, kuid hiljemalt aasta pärast seda kuupäeva vaatab komisjon läbi käesoleva määruse kohaldamisala, võttes eelkõige arvesse kaubanduspoliitilisi meetmeid, mis võidakse vastu võtta, ja määruse rakendamise, ning esitab oma järeldused Euroopa Parlamendile ja nõukogule. |
| --- | --- | --- |

9)

Artikkel 10 asendatakse järgmisega:

„
  Artikkel 10

Läbivaatamine

1.

Esimesel võimalusel pärast 13. veebruari 2021, kuid hiljemalt aasta pärast seda kuupäeva vaatab komisjon läbi käesoleva määruse kohaldamisala, võttes eelkõige arvesse kaubanduspoliitilisi meetmeid, mis võidakse vastu võtta, ja määruse rakendamise, ning esitab oma järeldused Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

| 2. | Vastavalt lõikele 1 teeb komisjon läbivaatamise, mille eesmärk on kaaluda käesoleva määruse kohaseid täiendavaid kaubanduspoliitilisi meetmeid, millega peatatakse kontsessioone või muid kohustusi intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide valdkonnas.“ |
| --- | --- |

2.

Vastavalt lõikele 1 teeb komisjon läbivaatamise, mille eesmärk on kaaluda käesoleva määruse kohaseid täiendavaid kaubanduspoliitilisi meetmeid, millega peatatakse kontsessioone või muid kohustusi intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide valdkonnas.“

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 13. veebruaril 2021.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 10. veebruar 2021

Euroopa Parlamendi nimel

President

D. M. SASSOLI

Nõukogu nimel

Eesistuja

A. P. ZACARIAS

---

(1)  Euroopa Parlamendi 19. jaanuari 2021. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 3. veebruari 2021. aasta otsus.

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta määrus (EL) nr 654/2014, milles käsitletakse liidu õiguste rakendamist rahvusvaheliste kaubanduseeskirjade kohaldamisel ja jõustamisel ning millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 3286/94, millega kehtestatakse ühenduse meetmed ühise kaubanduspoliitika vallas, et tagada rahvusvahelistest kaubanduseeskirjadest, eeskätt Maailma Kaubandusorganisatsiooni egiidi all kehtestatud eeskirjadest tulenevate ühenduse õiguste kasutamine (ELT L 189, 27.6.2014, lk 50).

2

(3)  Euroopa Kohtu 16. mai 2017. aasta arvamus 2/15, ECLI:EU:C:2017:376, punkt 36.

3

---

| 12.2.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 49/6 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 49/6

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2021/168,

10. veebruar 2021,

millega muudetakse määrust (EL) 2016/1011 seoses teatavate kolmandate riikide hetke vahetuskursi võrdlusaluste väljaarvamisega määruse kohaldamisalast ning asendusvõrdlusaluste määramisega teatavatele võrdlusalustele, mille väljaandmine on lõpetamisel, ning millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 114,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Keskpanga arvamust, (1)

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, (2)

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (3)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Et maandada vahetuskursside ebasoodsate muutuste mõju valuutade puhul, mis ei ole alusvääringutesse kergesti konverteeritavad või mille suhtes kohaldatakse valuutakontrolle, sõlmivad liidu äriühingud alusvara ostmiseta valuutatuletislepinguid, näiteks forvard- ja vahetuslepinguid. Kui hetke vahetuskursi võrdlusalused puuduvad valuutatuletislepingute kohaste väljamaksete arvutamiseks, avaldab see negatiivset mõju liidu äriühingutele, kes ekspordivad tekkivatele turgudele või kellel on sellistel turgudel varasid või kohustusi ning kes seetõttu on avatud tekkivate turgude valuutakursside kõikumisest tulenevatele riskidele. Pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2016/1011 (4) sätestatud üleminekuperioodi lõppemist 31. detsembril 2021 (edaspidi „üleminekuperiood“) ei ole enam võimalik kasutada muu kolmandas riigis asuva halduri kui keskpanga väljaantavaid hetke vahetuskursi võrdlusaluseid. |
| --- | --- |

(1)

Et maandada vahetuskursside ebasoodsate muutuste mõju valuutade puhul, mis ei ole alusvääringutesse kergesti konverteeritavad või mille suhtes kohaldatakse valuutakontrolle, sõlmivad liidu äriühingud alusvara ostmiseta valuutatuletislepinguid, näiteks forvard- ja vahetuslepinguid. Kui hetke vahetuskursi võrdlusalused puuduvad valuutatuletislepingute kohaste väljamaksete arvutamiseks, avaldab see negatiivset mõju liidu äriühingutele, kes ekspordivad tekkivatele turgudele või kellel on sellistel turgudel varasid või kohustusi ning kes seetõttu on avatud tekkivate turgude valuutakursside kõikumisest tulenevatele riskidele. Pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2016/1011 (4) sätestatud üleminekuperioodi lõppemist 31. detsembril 2021 (edaspidi „üleminekuperiood“) ei ole enam võimalik kasutada muu kolmandas riigis asuva halduri kui keskpanga väljaantavaid hetke vahetuskursi võrdlusaluseid.

| (2) | Et võimaldada liidu äriühingutel jätkata oma äritegevust, maandades samas valuutariski, tuleks finantsinstrumentides lepinguliste väljamaksete arvutamiseks kasutatud ning komisjoni poolt teatavate kriteeriumide kohaselt kindlaks määratud teatavad hetke vahetuskursi võrdlusalused määruse (EL) 2016/1011 kohaldamisalast välja arvata. |
| --- | --- |

(2)

Et võimaldada liidu äriühingutel jätkata oma äritegevust, maandades samas valuutariski, tuleks finantsinstrumentides lepinguliste väljamaksete arvutamiseks kasutatud ning komisjoni poolt teatavate kriteeriumide kohaselt kindlaks määratud teatavad hetke vahetuskursi võrdlusalused määruse (EL) 2016/1011 kohaldamisalast välja arvata.

| (3) | Arvestades vajadust vaadata põhjalikult läbi määruse (EL) 2016/1011 kohaldamisala ja selle kolmandates riikides asuvate haldurite välja antavaid võrdlusaluseid (edaspidi „kolmandate riikide võrdlusalused“) käsitlevad sätted, tuleks kolmandate riikide võrdlusalustele kehtivat üleminekuperioodi pikendada. Komisjonil peaks olema õigus pikendada üleminekuperioodi delegeeritud õigusaktiga veel maksimaalselt kahe aasta võrra, kui läbivaatamise aluseks olev hindamine näitab, et üleminekuperioodi ettenähtud lõppemine kahjustaks kolmandate riikide võrdlusaluste jätkuvat kasutamist liidus või kujutaks endast tõsist ohtu finantsstabiilsusele. |
| --- | --- |

(3)

Arvestades vajadust vaadata põhjalikult läbi määruse (EL) 2016/1011 kohaldamisala ja selle kolmandates riikides asuvate haldurite välja antavaid võrdlusaluseid (edaspidi „kolmandate riikide võrdlusalused“) käsitlevad sätted, tuleks kolmandate riikide võrdlusalustele kehtivat üleminekuperioodi pikendada. Komisjonil peaks olema õigus pikendada üleminekuperioodi delegeeritud õigusaktiga veel maksimaalselt kahe aasta võrra, kui läbivaatamise aluseks olev hindamine näitab, et üleminekuperioodi ettenähtud lõppemine kahjustaks kolmandate riikide võrdlusaluste jätkuvat kasutamist liidus või kujutaks endast tõsist ohtu finantsstabiilsusele.

| (4) | Kolmandate riikide võrdlusaluste jaoks üleminekuperioodi pikendamine võib anda liidu võrdlusaluste halduritele stiimuli viia oma tegevus üle kolmandasse riiki, selleks et nende suhtes ei kohaldataks määruse (EL) 2016/1011 nõudeid. Sellise kõrvalehoidmise ennetamiseks ei tohiks üleminekuperioodil liidust kolmandasse riiki ümber asunud halduritel olla üleminekusätte alusel juurdepääsu liidu turule ilma, et nad järgiksid määruse (EL) 2016/1011 nõudeid. |
| --- | --- |

(4)

Kolmandate riikide võrdlusaluste jaoks üleminekuperioodi pikendamine võib anda liidu võrdlusaluste halduritele stiimuli viia oma tegevus üle kolmandasse riiki, selleks et nende suhtes ei kohaldataks määruse (EL) 2016/1011 nõudeid. Sellise kõrvalehoidmise ennetamiseks ei tohiks üleminekuperioodil liidust kolmandasse riiki ümber asunud halduritel olla üleminekusätte alusel juurdepääsu liidu turule ilma, et nad järgiksid määruse (EL) 2016/1011 nõudeid.

| (5) | Pärast 31. detsembrit 2020, mil lõppeb Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingus (5) ette nähtud üleminekuperiood, ei kvalifitseeru intressimäära võrdlusalus Londoni pankadevaheline intressimäär (LIBOR) enam määruse (EL) 2016/1011 kohaselt kriitilise tähtsusega võrdlusaluseks. Lisaks teatas Ühendkuningriigi finantsinspektsioon (Financial Conduct Authority, edaspidi „FCA“) 2017. aastal, et ta ei veena ega sunni paneelis osalevaid panku esitama LIBORile sisendandmeid pärast 2021. aasta lõppu. FCA ja LIBORi halduri hilisemad avaldused on selgitanud, et LIBOR likvideeritakse enamike valuutade ja tähtaegade puhul 2021. aasta lõpuks ning ülejäänud valuutad ja tähtajad järgnevad sellele 2023. aasta jooksul. LIBORi väljaandmise lõpetamine või likvideerimine võib tuua kaasa negatiivsed tagajärjed, mis häirivad märkimisväärselt liidu finantsturgude toimimist. Liidus on suur hulk LIBORit järgivaid lepinguid, mis mõjutavad liidu ettevõtjaid ning seonduvad võlgade, laenude, tähtajaliste hoiuste, väärtpaberite ja tuletisinstrumentidega, mille lõpptähtaeg on pärast 31. detsembrit 2021 ja mis ei sisalda tagavaraks piisavalt tõhusaid sätteid LIBORi väljaandmise lõpetamise või likvideerimise puhuks arvutatuna asjaomases valuutas või mõne selle tähtaja osas. Mõnda neist lepingutest ja mõnda finantsinstrumenti, mis on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2014/65/EL, (6) pole võimalik uuesti läbi rääkida selleks, et enne 31. detsembrit 2021 sinna lepingulist asendussätet lisada. |
| --- | --- |

(5)

Pärast 31. detsembrit 2020, mil lõppeb Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingus (5) ette nähtud üleminekuperiood, ei kvalifitseeru intressimäära võrdlusalus Londoni pankadevaheline intressimäär (LIBOR) enam määruse (EL) 2016/1011 kohaselt kriitilise tähtsusega võrdlusaluseks. Lisaks teatas Ühendkuningriigi finantsinspektsioon (Financial Conduct Authority, edaspidi „FCA“) 2017. aastal, et ta ei veena ega sunni paneelis osalevaid panku esitama LIBORile sisendandmeid pärast 2021. aasta lõppu. FCA ja LIBORi halduri hilisemad avaldused on selgitanud, et LIBOR likvideeritakse enamike valuutade ja tähtaegade puhul 2021. aasta lõpuks ning ülejäänud valuutad ja tähtajad järgnevad sellele 2023. aasta jooksul. LIBORi väljaandmise lõpetamine või likvideerimine võib tuua kaasa negatiivsed tagajärjed, mis häirivad märkimisväärselt liidu finantsturgude toimimist. Liidus on suur hulk LIBORit järgivaid lepinguid, mis mõjutavad liidu ettevõtjaid ning seonduvad võlgade, laenude, tähtajaliste hoiuste, väärtpaberite ja tuletisinstrumentidega, mille lõpptähtaeg on pärast 31. detsembrit 2021 ja mis ei sisalda tagavaraks piisavalt tõhusaid sätteid LIBORi väljaandmise lõpetamise või likvideerimise puhuks arvutatuna asjaomases valuutas või mõne selle tähtaja osas. Mõnda neist lepingutest ja mõnda finantsinstrumenti, mis on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2014/65/EL, (6) pole võimalik uuesti läbi rääkida selleks, et enne 31. detsembrit 2021 sinna lepingulist asendussätet lisada.

| (6) | Et oleks võimalik tagada kehtivate lepingute jätkuv korrapärane toimimine, milles on viidatud laialdaselt kasutatavale võrdlusalusele, mille väljaandmise lõpetamisega võivad kaasneda negatiivsed tagajärjed, mis häirivad märkimisväärselt liidu finantsturgude toimimist, ning juhuks, kui selliseid lepinguid või direktiivis 2014/65/EL määratletud finantsinstrumente pole võimalik uuesti läbi rääkida, et lisada võrdlusaluse väljaandmise lõpetamise ajaks asendussäte, tuleks sätestada selliste võrdlusaluste väljaandmise lõpetamise või nõuetekohase likvideerimise raamistik. Selline raamistik peaks hõlmama selliste lepingute või direktiivis 2014/65/EL määratletud finantsinstrumentide asendusvõrdlusalusele ülemineku korda. Võrdlusaluse asendamisega tuleks tagada, et välditakse lepingute täitmise võimatust, mis võib märkimisväärselt häirida liidu finantsturgude toimimist. |
| --- | --- |

(6)

Et oleks võimalik tagada kehtivate lepingute jätkuv korrapärane toimimine, milles on viidatud laialdaselt kasutatavale võrdlusalusele, mille väljaandmise lõpetamisega võivad kaasneda negatiivsed tagajärjed, mis häirivad märkimisväärselt liidu finantsturgude toimimist, ning juhuks, kui selliseid lepinguid või direktiivis 2014/65/EL määratletud finantsinstrumente pole võimalik uuesti läbi rääkida, et lisada võrdlusaluse väljaandmise lõpetamise ajaks asendussäte, tuleks sätestada selliste võrdlusaluste väljaandmise lõpetamise või nõuetekohase likvideerimise raamistik. Selline raamistik peaks hõlmama selliste lepingute või direktiivis 2014/65/EL määratletud finantsinstrumentide asendusvõrdlusalusele ülemineku korda. Võrdlusaluse asendamisega tuleks tagada, et välditakse lepingute täitmise võimatust, mis võib märkimisväärselt häirida liidu finantsturgude toimimist.

| (7) | Liidu tasandil puuduv võrdlusaluse väljaandmise nõuetekohase lõpetamise või likvideerimise raamistik põhjustaks liikmesriikides tõenäoliselt erinevaid regulatiivseid lahendusi, mis seaks liidu sidusrühmad silmitsi õigusliku ebakindluse ja lepingute täitmise võimatusega seotud riskidega. Kehtivatest lepingutest ning direktiivis 2014/65/EL määratletud finantsinstrumentidest tulenevate riskipositsioonide kõrval võivad lepingute täitmise võimatuse suurem risk ja sellest tingitud kohtuvaidlused häirida märkimisväärselt finantsturgude toimimist. Selliste erakorraliste asjaolude tõttu ja selleks et tegeleda kaasnevate süsteemsete riskidega, on vaja kehtestada ühtlustatud lähenemisviis, et tegeleda teatavate liidu jaoks süsteemselt oluliste võrdlusaluste väljaandmise lõpetamise või likvideerimisega. Määrus ei puuduta liikmesriikide võrdlusalustega seotud pädevusi, mis ületavad komisjonile antud volituste ulatust. |
| --- | --- |

(7)

Liidu tasandil puuduv võrdlusaluse väljaandmise nõuetekohase lõpetamise või likvideerimise raamistik põhjustaks liikmesriikides tõenäoliselt erinevaid regulatiivseid lahendusi, mis seaks liidu sidusrühmad silmitsi õigusliku ebakindluse ja lepingute täitmise võimatusega seotud riskidega. Kehtivatest lepingutest ning direktiivis 2014/65/EL määratletud finantsinstrumentidest tulenevate riskipositsioonide kõrval võivad lepingute täitmise võimatuse suurem risk ja sellest tingitud kohtuvaidlused häirida märkimisväärselt finantsturgude toimimist. Selliste erakorraliste asjaolude tõttu ja selleks et tegeleda kaasnevate süsteemsete riskidega, on vaja kehtestada ühtlustatud lähenemisviis, et tegeleda teatavate liidu jaoks süsteemselt oluliste võrdlusaluste väljaandmise lõpetamise või likvideerimisega. Määrus ei puuduta liikmesriikide võrdlusalustega seotud pädevusi, mis ületavad komisjonile antud volituste ulatust.

| (8) | Määruse (EL) 2016/1011 kohaselt peab järelevalvealustel isikutel, kes ei ole võrdlusaluse haldurid, olema ettenägematu olukorra kava juhuks, kui võrdlusalust oluliselt muudetakse või kui selle väljaandmine lõpetatakse. Võimaluse korral tuleks sellistes ettenägematu olukorra kavades kindlaks määrata üks või mitu võimalikku asendusvõrdlusalust. Nagu LIBORiga saadud kogemus on näidanud, on oluline koostada ettenägematu olukorra kava juhuks, kui võrdlusalus oluliselt muutub või kui selle väljaandmine lõpetatakse. Pädevad asutused peaksid jälgima, kas seda kohustust täidetakse, ja neil peaks olema võimalus läbi viia pistelisi kontrolle. Seetõttu peaksid järelevalvealused isikud hoidma oma ettenägematu olukorra kavad ja nende ajakohastatud versioonid kergesti kättesaadavana, et nad saaksid need taotluse korral viivitamata pädevatele asutustele edastada. |
| --- | --- |

(8)

Määruse (EL) 2016/1011 kohaselt peab järelevalvealustel isikutel, kes ei ole võrdlusaluse haldurid, olema ettenägematu olukorra kava juhuks, kui võrdlusalust oluliselt muudetakse või kui selle väljaandmine lõpetatakse. Võimaluse korral tuleks sellistes ettenägematu olukorra kavades kindlaks määrata üks või mitu võimalikku asendusvõrdlusalust. Nagu LIBORiga saadud kogemus on näidanud, on oluline koostada ettenägematu olukorra kava juhuks, kui võrdlusalus oluliselt muutub või kui selle väljaandmine lõpetatakse. Pädevad asutused peaksid jälgima, kas seda kohustust täidetakse, ja neil peaks olema võimalus läbi viia pistelisi kontrolle. Seetõttu peaksid järelevalvealused isikud hoidma oma ettenägematu olukorra kavad ja nende ajakohastatud versioonid kergesti kättesaadavana, et nad saaksid need taotluse korral viivitamata pädevatele asutustele edastada.

| (9) | Lepingud, mis ei ole määratletud finantslepinguna määruses (EL) 2016/1011, või finantsinstrumendid, mis ei kattu selle määruse finantsinstrumendi mõistega, kuid mis tuginevad samuti võrdlusalustele, mille väljaandmine lõpetatakse või mis likvideeritakse, võivad samuti märkimisväärselt häirida finantsturgude toimimist liidus. Paljud isikud kasutavad selliseid võrdlusaluseid, kuid nad ei kvalifitseeru järelevalvealusteks isikuteks. Sellest tulenevalt ei oleks võrdlusaluse asendamisest kasu selliste lepingute osaliste ja selliste finantsinstrumentide omajate jaoks. Selleks et vähendada nii palju kui võimalik potentsiaalset mõju turu usaldusväärsusele ja finantsstabiilsusele ning tagada kaitse õiguskindlusetuse vastu, peaks komisjoni volitus määrata asendusvõrdlusalus kohalduma kõigi direktiivis 2014/65/EL määratletud lepingute ja finantsinstrumentide suhtes, mille suhtes kohaldatakse liikmesriigi õigust. Lisaks tuleks võrdlusaluse asendamist kohaldada ka lepingutele, mille suhtes kohaldatakse kolmanda riigi õigust, kuid mille kõik osalised on asutatud liidus, juhul kui leping vastab käesoleva määruse nõuetele ja kui kõnealuse kolmanda riigi õigusega ei ole ette nähtud võrdlusaluse nõuetekohane likvideerimine. Kohaldamisala laiendamine ei tohiks mõjutada määruse (EL) 2016/1011 neid sätteid, mida käesoleva määrusega ei muudeta. |
| --- | --- |

(9)

Lepingud, mis ei ole määratletud finantslepinguna määruses (EL) 2016/1011, või finantsinstrumendid, mis ei kattu selle määruse finantsinstrumendi mõistega, kuid mis tuginevad samuti võrdlusalustele, mille väljaandmine lõpetatakse või mis likvideeritakse, võivad samuti märkimisväärselt häirida finantsturgude toimimist liidus. Paljud isikud kasutavad selliseid võrdlusaluseid, kuid nad ei kvalifitseeru järelevalvealusteks isikuteks. Sellest tulenevalt ei oleks võrdlusaluse asendamisest kasu selliste lepingute osaliste ja selliste finantsinstrumentide omajate jaoks. Selleks et vähendada nii palju kui võimalik potentsiaalset mõju turu usaldusväärsusele ja finantsstabiilsusele ning tagada kaitse õiguskindlusetuse vastu, peaks komisjoni volitus määrata asendusvõrdlusalus kohalduma kõigi direktiivis 2014/65/EL määratletud lepingute ja finantsinstrumentide suhtes, mille suhtes kohaldatakse liikmesriigi õigust. Lisaks tuleks võrdlusaluse asendamist kohaldada ka lepingutele, mille suhtes kohaldatakse kolmanda riigi õigust, kuid mille kõik osalised on asutatud liidus, juhul kui leping vastab käesoleva määruse nõuetele ja kui kõnealuse kolmanda riigi õigusega ei ole ette nähtud võrdlusaluse nõuetekohane likvideerimine. Kohaldamisala laiendamine ei tohiks mõjutada määruse (EL) 2016/1011 neid sätteid, mida käesoleva määrusega ei muudeta.

| (10) | Võrdlusaluse kohustusliku asendamise kohaldamine peaks piirduma direktiivis 2014/65/EL määratletud lepingute ning finantsinstrumentidega, mida pole enne asjaomase võrdlusaluse väljaandmise lõpetamise kuupäeva uuesti läbi räägitud. Kui kasutatakse raamlepinguid, kohaldatakse võrdlusaluse määratud asendamist ainult tehingute suhtes, mis on sõlmitud enne asjaomast asendamise kuupäeva, isegi kui hilisemad tehingud võivad tehniliselt olla osa samast lepingust. Asendusvõrdlusaluse määramine ei tohiks mõjutada direktiivis 2014/65/EL määratletud lepinguid või finantsinstrumente, milles on juba kehtestatud sobiv asendussäte võrdlusaluse väljaandmise alalise lõpetamise puhuks. |
| --- | --- |

(10)

Võrdlusaluse kohustusliku asendamise kohaldamine peaks piirduma direktiivis 2014/65/EL määratletud lepingute ning finantsinstrumentidega, mida pole enne asjaomase võrdlusaluse väljaandmise lõpetamise kuupäeva uuesti läbi räägitud. Kui kasutatakse raamlepinguid, kohaldatakse võrdlusaluse määratud asendamist ainult tehingute suhtes, mis on sõlmitud enne asjaomast asendamise kuupäeva, isegi kui hilisemad tehingud võivad tehniliselt olla osa samast lepingust. Asendusvõrdlusaluse määramine ei tohiks mõjutada direktiivis 2014/65/EL määratletud lepinguid või finantsinstrumente, milles on juba kehtestatud sobiv asendussäte võrdlusaluse väljaandmise alalise lõpetamise puhuks.

| (11) | Asendusvõrdlusaluse määrava rakendusakti vastuvõtmine komisjoni poolt ei tohiks takistada lepinguosalisi leppimast kokku võrdlusaluse teistsuguses asendamises. |
| --- | --- |

(11)

Asendusvõrdlusaluse määrava rakendusakti vastuvõtmine komisjoni poolt ei tohiks takistada lepinguosalisi leppimast kokku võrdlusaluse teistsuguses asendamises.

| (12) | Võrdlusalused ja nende lepinguliselt kokkulepitud asendusmäärad võivad aja jooksul oluliselt ja ootamatult üksteisest lahkneda ning sellest tulenevalt ei pruugi need enam esindada sedasama aluseks olevat majandusolukorda või viia majanduslikult vastuvõtmatute tulemusteni. Sellised juhtumid võivad hõlmata võrdlusaluse ja lepinguliselt kokku lepitud asendusmäära lahknevuse märkimisväärset suurenemist aja jooksul või olukordi, kus lepinguliselt kokkulepitud asendussäte muudab võrdlusaluse intressimäära muutuvalt fikseeritule. Kuna see küsimus võib tekkida mitmes liikmesriigis ja sageli mõjutaksid sellised juhtumid ka lepinguosalisi eri liikmesriikides, tuleks seda käsitleda ühtlustatult, et hoida ära õiguskindlusetus, ülemäärased kohtuvaidlused ja sellest tulenev võimalik märkimisväärne kahjulik mõju siseturule või tagajärjed üksikute liikmesriikide või liidu finantsstabiilsusele. Seega tuleks rakendusaktiga kehtestatud asendusvõrdlusalust kasutada teatavatel eeltingimustel võrdlusaluse asendamisel, kui asjaomased liikmesriigi ametiasutused, näiteks makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutused, süsteemse riski nõukogud või keskpangad, on teinud kindlaks, et algselt kokku lepitud asendussäte ei kajasta enam majandusolukorda, mida lõpetamisel olev võrdlusalus oli mõeldud hindama, või et asendussäte võiks kujutada endast ohtu finantsstabiilsusele. Asjaomased liikmesriigi ametiasutused peaksid korraldama hindamise, kui üks või mitu potentsiaalselt huvitatud osapoolt on neid teavitanud sellest, et üldiselt kasutatav asendussäte ei pruugi sobida. Sellist hindamist ei tohiks sellegipoolest teha lepingute kaupa. Asjaomased liikmesriigi ametiasutused peaksid olema kohustatud teavitama komisjoni ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvet (edaspidi „Väärtpaberiturujärelevalve“) sellest hindamisest. |
| --- | --- |

(12)

Võrdlusalused ja nende lepinguliselt kokkulepitud asendusmäärad võivad aja jooksul oluliselt ja ootamatult üksteisest lahkneda ning sellest tulenevalt ei pruugi need enam esindada sedasama aluseks olevat majandusolukorda või viia majanduslikult vastuvõtmatute tulemusteni. Sellised juhtumid võivad hõlmata võrdlusaluse ja lepinguliselt kokku lepitud asendusmäära lahknevuse märkimisväärset suurenemist aja jooksul või olukordi, kus lepinguliselt kokkulepitud asendussäte muudab võrdlusaluse intressimäära muutuvalt fikseeritule. Kuna see küsimus võib tekkida mitmes liikmesriigis ja sageli mõjutaksid sellised juhtumid ka lepinguosalisi eri liikmesriikides, tuleks seda käsitleda ühtlustatult, et hoida ära õiguskindlusetus, ülemäärased kohtuvaidlused ja sellest tulenev võimalik märkimisväärne kahjulik mõju siseturule või tagajärjed üksikute liikmesriikide või liidu finantsstabiilsusele. Seega tuleks rakendusaktiga kehtestatud asendusvõrdlusalust kasutada teatavatel eeltingimustel võrdlusaluse asendamisel, kui asjaomased liikmesriigi ametiasutused, näiteks makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutused, süsteemse riski nõukogud või keskpangad, on teinud kindlaks, et algselt kokku lepitud asendussäte ei kajasta enam majandusolukorda, mida lõpetamisel olev võrdlusalus oli mõeldud hindama, või et asendussäte võiks kujutada endast ohtu finantsstabiilsusele. Asjaomased liikmesriigi ametiasutused peaksid korraldama hindamise, kui üks või mitu potentsiaalselt huvitatud osapoolt on neid teavitanud sellest, et üldiselt kasutatav asendussäte ei pruugi sobida. Sellist hindamist ei tohiks sellegipoolest teha lepingute kaupa. Asjaomased liikmesriigi ametiasutused peaksid olema kohustatud teavitama komisjoni ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvet (edaspidi „Väärtpaberiturujärelevalve“) sellest hindamisest.

| (13) | Lepinguosalised vastutavad oma lepinguliste kokkulepete analüüsimise eest määramaks kindlaks olukorrad, mida lepingu asendussättega kavatsetakse hõlmata. Kui lepingu või direktiivis 2014/65/EL määratletud finantsinstrumendi tõlgendamisel ilmneb, et osalised ei kavatsenud hõlmata valitud võrdlusaluse väljaandmise alalist lõpetamist, peaks käesoleva määruse kohaselt määratav võrdlusaluse kohustuslik asendamine tagama kõnealuse võrdlusaluse väljaandmise alalise lõpetamise puhuks kaitse. |
| --- | --- |

(13)

Lepinguosalised vastutavad oma lepinguliste kokkulepete analüüsimise eest määramaks kindlaks olukorrad, mida lepingu asendussättega kavatsetakse hõlmata. Kui lepingu või direktiivis 2014/65/EL määratletud finantsinstrumendi tõlgendamisel ilmneb, et osalised ei kavatsenud hõlmata valitud võrdlusaluse väljaandmise alalist lõpetamist, peaks käesoleva määruse kohaselt määratav võrdlusaluse kohustuslik asendamine tagama kõnealuse võrdlusaluse väljaandmise alalise lõpetamise puhuks kaitse.

| (14) | Võttes arvesse, et võrdlusaluse asendamine võib nõuda selliste võrdlusalust järgivate direktiivis 2014/65/EL määratletud lepingute või finantsinstrumentide muutmist, mille puhul on muudatused vajalikud asendusvõrdlusaluse kasutamiseks või kohaldamiseks, peaks komisjonil olema õigus sätestada rakendusaktis vastavad kohandamiseks vajalikud muudatused. |
| --- | --- |

(14)

Võttes arvesse, et võrdlusaluse asendamine võib nõuda selliste võrdlusalust järgivate direktiivis 2014/65/EL määratletud lepingute või finantsinstrumentide muutmist, mille puhul on muudatused vajalikud asendusvõrdlusaluse kasutamiseks või kohaldamiseks, peaks komisjonil olema õigus sätestada rakendusaktis vastavad kohandamiseks vajalikud muudatused.

| (15) | Selliste võrdlusaluste puhul, mida komisjon on ühes liikmesriigis tunnustanud kriitilise tähtsusega võrdlusalusena vastavalt määrusele (EL) 2016/1011 ja mille väljaandmise lõpetamine või likvideerimine võiks häirida märkimisväärselt selle liikmesriigi finantsturgude toimimist, peaks asjaomane pädev asutus võtma kooskõlas riigi õigusega vajalikke meetmeid sellise häire ärahoidmiseks. |
| --- | --- |

(15)

Selliste võrdlusaluste puhul, mida komisjon on ühes liikmesriigis tunnustanud kriitilise tähtsusega võrdlusalusena vastavalt määrusele (EL) 2016/1011 ja mille väljaandmise lõpetamine või likvideerimine võiks häirida märkimisväärselt selle liikmesriigi finantsturgude toimimist, peaks asjaomane pädev asutus võtma kooskõlas riigi õigusega vajalikke meetmeid sellise häire ärahoidmiseks.

| (16) | Kui liikmesriik ühineb euroalaga ja kui järgnev sisendandmete puudumine riigisisese võrdlusaluse arvutamiseks eeldab selle võrdlusaluse asendamist, peaks kõnealusel liikmesriigil olema võimalus näha ette üleminek kõnealuselt riigisiseselt võrdlusaluselt asendusvõrdlusalusele. Sellisel juhul peaks kõnealune liikmesriik võtma arvesse tarbijate staatust lepinguosalisena ja tagama, et üleminek ei mõjutaks neid ebasoodsalt vajalikust suuremal määral. |
| --- | --- |

(16)

Kui liikmesriik ühineb euroalaga ja kui järgnev sisendandmete puudumine riigisisese võrdlusaluse arvutamiseks eeldab selle võrdlusaluse asendamist, peaks kõnealusel liikmesriigil olema võimalus näha ette üleminek kõnealuselt riigisiseselt võrdlusaluselt asendusvõrdlusalusele. Sellisel juhul peaks kõnealune liikmesriik võtma arvesse tarbijate staatust lepinguosalisena ja tagama, et üleminek ei mõjutaks neid ebasoodsalt vajalikust suuremal määral.

| (17) | Et määrata kindlaks teatavad kolmandate riikide hetke vahetuskursi võrdlusalused, mis määruse (EL) 2016/1011 kohaldamisalast välja arvatakse, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte seoses mittekonverteeritavate valuutade hetke vahetuskursi võrdlusaluste väljaarvamisega juhul, kui asjaomaseid hetke vahetuskursi võrdlusaluseid kasutatakse valuuta arvelduseta vahetuskursi tuletislepingute kohaste väljamaksete arvutamiseks. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes (7) sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist. |
| --- | --- |

(17)

Et määrata kindlaks teatavad kolmandate riikide hetke vahetuskursi võrdlusalused, mis määruse (EL) 2016/1011 kohaldamisalast välja arvatakse, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte seoses mittekonverteeritavate valuutade hetke vahetuskursi võrdlusaluste väljaarvamisega juhul, kui asjaomaseid hetke vahetuskursi võrdlusaluseid kasutatakse valuuta arvelduseta vahetuskursi tuletislepingute kohaste väljamaksete arvutamiseks. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes (7) sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist.

| (18) | Et tagada käesoleva määruse ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused, et ta määraks kindlaks asendusvõrdlusaluse, et asendada kõik viited sellele võrdlusalusele direktiivis 2014/65/EL määratletud lepingutes või finantsinstrumentides, mida pole rakendusakti kohaldamise kuupäevaks uuesti läbi räägitud. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (8). Õiguskindlus eeldab, et komisjon kasutab neid rakendamisvolitusi üksnes täpselt kindlaks määratud käivitavate sündmuste korral, mille puhul näidatakse selgelt, et asendatava võrdlusaluse haldamine ja avaldamine lõpetatakse püsivalt. |
| --- | --- |

(18)

Et tagada käesoleva määruse ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused, et ta määraks kindlaks asendusvõrdlusaluse, et asendada kõik viited sellele võrdlusalusele direktiivis 2014/65/EL määratletud lepingutes või finantsinstrumentides, mida pole rakendusakti kohaldamise kuupäevaks uuesti läbi räägitud. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (8). Õiguskindlus eeldab, et komisjon kasutab neid rakendamisvolitusi üksnes täpselt kindlaks määratud käivitavate sündmuste korral, mille puhul näidatakse selgelt, et asendatava võrdlusaluse haldamine ja avaldamine lõpetatakse püsivalt.

| (19) | Komisjon peaks kasutama oma rakendamisvolitusi üksnes olukordades, kus tema hinnangul võib võrdlusaluse väljaandmise lõpetamine või likvideerimine tuua kaasa negatiivsed tagajärjed, mis häiriks märkimisväärselt liidu finantsturgude või reaalmajanduse toimimist. Peale selle peaks komisjon kasutama oma rakendamisvolitusi üksnes juhul, kui on saanud selgeks, et asjaomase võrdlusaluse representatiivsust pole võimalik taastada või et võrdlusaluse väljaandmine lõpetatakse püsivalt. |
| --- | --- |

(19)

Komisjon peaks kasutama oma rakendamisvolitusi üksnes olukordades, kus tema hinnangul võib võrdlusaluse väljaandmise lõpetamine või likvideerimine tuua kaasa negatiivsed tagajärjed, mis häiriks märkimisväärselt liidu finantsturgude või reaalmajanduse toimimist. Peale selle peaks komisjon kasutama oma rakendamisvolitusi üksnes juhul, kui on saanud selgeks, et asjaomase võrdlusaluse representatiivsust pole võimalik taastada või et võrdlusaluse väljaandmine lõpetatakse püsivalt.

| (20) | Enne oma rakendamisvolituste kasutamist asendusvõrdlusaluse määramiseks peaks komisjon korraldama avaliku konsultatsiooni ja võtma arvesse soovitusi, mille on esitanud asjaomased sidusrühmad ja eelkõige erasektori töörühmad, kes tegutsevad ametiasutuse või keskpanga egiidi all. Need soovitused peaksid põhinema ulatuslikel avalikel konsultatsioonidel ja eksperditeadmistel sobivaima asendusmäära kohta intressimäära võrdlusalusele, mille väljaandmine on lõpetamisel. Komisjon peaks võtma arvesse ka teiste asjaomaste sidusrühmade, sealhulgas võrdlusnäitaja halduri pädeva asutuse ja Väärtpaberiturujärelevalve soovitusi. |
| --- | --- |

(20)

Enne oma rakendamisvolituste kasutamist asendusvõrdlusaluse määramiseks peaks komisjon korraldama avaliku konsultatsiooni ja võtma arvesse soovitusi, mille on esitanud asjaomased sidusrühmad ja eelkõige erasektori töörühmad, kes tegutsevad ametiasutuse või keskpanga egiidi all. Need soovitused peaksid põhinema ulatuslikel avalikel konsultatsioonidel ja eksperditeadmistel sobivaima asendusmäära kohta intressimäära võrdlusalusele, mille väljaandmine on lõpetamisel. Komisjon peaks võtma arvesse ka teiste asjaomaste sidusrühmade, sealhulgas võrdlusnäitaja halduri pädeva asutuse ja Väärtpaberiturujärelevalve soovitusi.

| (21) | Määruse (EL) 2016/1011 vastuvõtmise ajal eeldati, et kolmandad riigid võtavad 2021. aasta lõpuks vastu sarnase regulatiivse korra finantssektori võrdlusaluste kohta ning et kolmandate riikide võrdlusaluste kasutamine liidus järelevalvealuste isikute poolt tagatakse komisjoni vastuvõetavate samaväärsuse otsustega või pädevate asutuste poolse tunnustamise või kinnitamisega. Selles osas on siiski tehtud vähe edusamme. Finantssektori võrdlusaluste regulatiivse korra kohaldamisala erineb liidus ja kolmandates riikides märkimisväärselt. Seetõttu, et tagada siseturu tõrgeteta toimimine ja kolmandate riikide võrdlusaluste kättesaadavus liidus kasutamiseks pärast üleminekuperioodi lõppu, peaks komisjon esitama 15. juuniks 2023 aruande käesoleva määrusega muudetud määruse (EL) 2016/1011 kohaldamisala kohta, pöörates erilist tähelepanu selle mõjule kolmandate riikide võrdlusaluste kasutamisele liidus. Komisjon peaks selles aruandes analüüsima sellise reguleerimise ulatusliku kohaldamisala tagajärgi liidu halduritele ja võrdlusaluste kasutajatele, pidades silmas ka kolmandate riikide võrdlusaluste jätkuvat kasutamist. Komisjon peaks eelkõige hindama, kas määrust (EL) 2016/1011 on vaja veelgi muuta, et selle kohaldamisala piirduks ainult teatavat tüüpi võrdlusaluste halduritega või halduritega, kelle võrdlusaluseid liidus laialdaselt kasutatakse. |
| --- | --- |

(21)

Määruse (EL) 2016/1011 vastuvõtmise ajal eeldati, et kolmandad riigid võtavad 2021. aasta lõpuks vastu sarnase regulatiivse korra finantssektori võrdlusaluste kohta ning et kolmandate riikide võrdlusaluste kasutamine liidus järelevalvealuste isikute poolt tagatakse komisjoni vastuvõetavate samaväärsuse otsustega või pädevate asutuste poolse tunnustamise või kinnitamisega. Selles osas on siiski tehtud vähe edusamme. Finantssektori võrdlusaluste regulatiivse korra kohaldamisala erineb liidus ja kolmandates riikides märkimisväärselt. Seetõttu, et tagada siseturu tõrgeteta toimimine ja kolmandate riikide võrdlusaluste kättesaadavus liidus kasutamiseks pärast üleminekuperioodi lõppu, peaks komisjon esitama 15. juuniks 2023 aruande käesoleva määrusega muudetud määruse (EL) 2016/1011 kohaldamisala kohta, pöörates erilist tähelepanu selle mõjule kolmandate riikide võrdlusaluste kasutamisele liidus. Komisjon peaks selles aruandes analüüsima sellise reguleerimise ulatusliku kohaldamisala tagajärgi liidu halduritele ja võrdlusaluste kasutajatele, pidades silmas ka kolmandate riikide võrdlusaluste jätkuvat kasutamist. Komisjon peaks eelkõige hindama, kas määrust (EL) 2016/1011 on vaja veelgi muuta, et selle kohaldamisala piirduks ainult teatavat tüüpi võrdlusaluste halduritega või halduritega, kelle võrdlusaluseid liidus laialdaselt kasutatakse.

| (22) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 (9) on hiljuti muudetud eesmärgiga tagada turuosalistele selgus, et lepingutele, mis on sõlmitud või mida on uuendatud enne seda, kui kliirimise või võimendustagatise nõudeid hakati kohaldama selliste börsiväliste tuletislepingute suhtes, mille puhul järgitakse võrdlusalust (edaspidi „varasemad lepingud“), ei kohaldata kõnealuseid nõudeid, kui neid lepinguid muudetakse järgitava võrdlusaluse osas ja kui muudatuste ainus eesmärk on asendusvõrdlusaluse rakendamine või asendusvõrdlusaluse rakendamise ettevalmistamine või sellega seoses asendussätete lepingutesse lisamine üleminekul uuele võrdlusalusele võrdlusaluse reformimise käigus. Võrdlusaluse reformimine põhineb rahvusvaheliselt koordineeritud töösuundadel ja algatustel, mille eesmärk on reformida võrdlusmäärad, et need vastaksid Rahvusvahelise Väärtpaberijärelevalve Organisatsiooni avaldatud rahvusvahelistele finantssektori võrdlusaluste põhimõtetele. Määruse (EL) 2016/1011 kohaselt peavad järelevalvealused isikud koostama töökindlad kirjalikud kavad, milles kavandatakse meetmed, mida nad võrdlusaluse olulise muutmise või selle väljaandmise lõpetamise korral võtavad, ja neid kavasid haldama, ning nad peavad kajastama neid kavasid ka lepingulistes suhetes klientidega. Selleks et lihtsustada kõnealuste kohustuste täitmist turuosalistele ja toetada turuosaliste tegevust selliste börsiväliste tuletislepingute usaldusväärsuse suurendamiseks, mille puhul järgitakse võrdlusalust, mida võidakse reformida, tuleks määrust (EL) nr 648/2012 täiendavalt muuta, selgitamaks, et varasemate lepingute suhtes ei kohaldata kliiringu- või võimendustagatise nõudeid, kui neid lepinguid muudetakse üksnes selleks, et asendada järgitav võrdlusalus võrdlusaluse reformimise tõttu.
  Seepärast kohaldatakse seda erandit üksnes lepingumuudatuste suhtes, mis on vajalikud asendusvõrdlusaluse rakendamiseks või selle rakendamise ettevalmistamiseks võrdlusaluse reformimise tõttu või selleks, et kehtestada võrdlusaluse asendussätted, et suurendada asjaomaste lepingute usaldusväärsust. Kõnealuste muudatuste eesmärk peaks olema tagada turuosalistele selgus ning need ei tohiks mõjutada kliirimis- ja võimendustagatise kohustuste kohaldamisala seoses börsiväliste tuletislepingute muudatustega muudel eesmärkidel või seoses asendamise või uuendamisega, näiteks vastaspoolte muutumisega. |
| --- | --- |

(22)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 (9) on hiljuti muudetud eesmärgiga tagada turuosalistele selgus, et lepingutele, mis on sõlmitud või mida on uuendatud enne seda, kui kliirimise või võimendustagatise nõudeid hakati kohaldama selliste börsiväliste tuletislepingute suhtes, mille puhul järgitakse võrdlusalust (edaspidi „varasemad lepingud“), ei kohaldata kõnealuseid nõudeid, kui neid lepinguid muudetakse järgitava võrdlusaluse osas ja kui muudatuste ainus eesmärk on asendusvõrdlusaluse rakendamine või asendusvõrdlusaluse rakendamise ettevalmistamine või sellega seoses asendussätete lepingutesse lisamine üleminekul uuele võrdlusalusele võrdlusaluse reformimise käigus. Võrdlusaluse reformimine põhineb rahvusvaheliselt koordineeritud töösuundadel ja algatustel, mille eesmärk on reformida võrdlusmäärad, et need vastaksid Rahvusvahelise Väärtpaberijärelevalve Organisatsiooni avaldatud rahvusvahelistele finantssektori võrdlusaluste põhimõtetele. Määruse (EL) 2016/1011 kohaselt peavad järelevalvealused isikud koostama töökindlad kirjalikud kavad, milles kavandatakse meetmed, mida nad võrdlusaluse olulise muutmise või selle väljaandmise lõpetamise korral võtavad, ja neid kavasid haldama, ning nad peavad kajastama neid kavasid ka lepingulistes suhetes klientidega. Selleks et lihtsustada kõnealuste kohustuste täitmist turuosalistele ja toetada turuosaliste tegevust selliste börsiväliste tuletislepingute usaldusväärsuse suurendamiseks, mille puhul järgitakse võrdlusalust, mida võidakse reformida, tuleks määrust (EL) nr 648/2012 täiendavalt muuta, selgitamaks, et varasemate lepingute suhtes ei kohaldata kliiringu- või võimendustagatise nõudeid, kui neid lepinguid muudetakse üksnes selleks, et asendada järgitav võrdlusalus võrdlusaluse reformimise tõttu.

Seepärast kohaldatakse seda erandit üksnes lepingumuudatuste suhtes, mis on vajalikud asendusvõrdlusaluse rakendamiseks või selle rakendamise ettevalmistamiseks võrdlusaluse reformimise tõttu või selleks, et kehtestada võrdlusaluse asendussätted, et suurendada asjaomaste lepingute usaldusväärsust. Kõnealuste muudatuste eesmärk peaks olema tagada turuosalistele selgus ning need ei tohiks mõjutada kliirimis- ja võimendustagatise kohustuste kohaldamisala seoses börsiväliste tuletislepingute muudatustega muudel eesmärkidel või seoses asendamise või uuendamisega, näiteks vastaspoolte muutumisega.

| (23) | Seetõttu tuleks määruseid (EL) 2016/1011 ja (EL) nr 648/2012 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(23)

Seetõttu tuleks määruseid (EL) 2016/1011 ja (EL) nr 648/2012 vastavalt muuta.

| (24) | Võttes arvesse asjaolu, et LIBOR pole alates 1. jaanuarist 2021 enam määruse (EL) 2016/1011 tähenduses kriitilise tähtsusega võrdlusalus, peaks käesolev määrus kiireloomulisena jõustuma viivitamata järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, |
| --- | --- |

(24)

Võttes arvesse asjaolu, et LIBOR pole alates 1. jaanuarist 2021 enam määruse (EL) 2016/1011 tähenduses kriitilise tähtsusega võrdlusalus, peaks käesolev määrus kiireloomulisena jõustuma viivitamata järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) 2016/1011 muutmine

Määrust (EL) 2016/1011 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 2 lõikesse 2 lisatakse järgmine punkt:






  „i) | hetke vahetuskursi võrdlusalus, mille komisjon on määranud vastavalt artikli 18a lõikele 1.“ |
| --- | --- | --- |

1)

Artikli 2 lõikesse 2 lisatakse järgmine punkt:

„i)

hetke vahetuskursi võrdlusalus, mille komisjon on määranud vastavalt artikli 18a lõikele 1.“

| 2) | Artikli 3 lõiget 1 muudetakse järgmiselt:






  a) | lisatakse järgmine punkt:






  „22a) | „hetke vahetuskursi võrdlusalus“ – võrdlusalus, mis peegeldab ühes vääringus väljendatud mõne muu vääringu või valuutakorvi hinda varaseimal võimalikul väärtuspäeval toimuva ülekande puhul;“; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Artikli 3 lõiget 1 muudetakse järgmiselt:

a)

lisatakse järgmine punkt:

„22a)

„hetke vahetuskursi võrdlusalus“ – võrdlusalus, mis peegeldab ühes vääringus väljendatud mõne muu vääringu või valuutakorvi hinda varaseimal võimalikul väärtuspäeval toimuva ülekande puhul;“;

| b) | punkti 24 alapunkti a alapunkt i asendatakse järgmisega:






  „i) | direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punktis 24 määratletud kauplemiskohalt või kolmandas riigis asuvalt kauplemiskohalt, mille puhul komisjon on vastu võtnud rakendusotsuse selle kohta, et kõnealuse riigi õigus- ja järelevalveraamistiku mõju käsitatakse samaväärsena Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 600/2014 (*1) artikli 28 lõike 4 või Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/65/EL artikli 25 lõike 4 tähenduses, või reguleeritud turult, mida käsitatakse samaväärsena määruse (EL) nr 648/2012 artikli 2a tähenduses, kuid igal juhul ainult finantsinstrumente puudutavate tehinguandmete puhul; |
| --- | --- | --- |

b)

punkti 24 alapunkti a alapunkt i asendatakse järgmisega:

„i)

direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punktis 24 määratletud kauplemiskohalt või kolmandas riigis asuvalt kauplemiskohalt, mille puhul komisjon on vastu võtnud rakendusotsuse selle kohta, et kõnealuse riigi õigus- ja järelevalveraamistiku mõju käsitatakse samaväärsena Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 600/2014 (*1) artikli 28 lõike 4 või Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/65/EL artikli 25 lõike 4 tähenduses, või reguleeritud turult, mida käsitatakse samaväärsena määruse (EL) nr 648/2012 artikli 2a tähenduses, kuid igal juhul ainult finantsinstrumente puudutavate tehinguandmete puhul;

*1

(*1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta määrus (EL) nr 600/2014 finantsinstrumentide turgude kohta ning millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012 (ELT L 173, 12.6.2014, lk 84).“
  "

*1

| 3) | III jaotise 2. peatüki pealkiri asendatakse järgmisega:

  „Intressimäära võrdlusalused ja hetke vahetuskursi võrdlusalused“. |
| --- | --- |

3)

III jaotise 2. peatüki pealkiri asendatakse järgmisega:

„Intressimäära võrdlusalused ja hetke vahetuskursi võrdlusalused“.

| 4) | Lisatakse järgmine artikkel:

  „Artikkel 18a
  Hetke vahetuskursi võrdlusalused

  1.   Komisjon võib määrata hetke vahetuskursi võrdlusaluse, mida haldavad väljaspool liitu asuvad haldurid, kui täidetud on mõlemad järgmised kriteeriumid:






  a) | hetke vahetuskursi võrdlusalus viitab sellise kolmanda riigi sellise valuuta hetke vahetuskursile, mis pole vabalt konverteeritav, ning |
| --- | --- | --- |

4)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 18a

Hetke vahetuskursi võrdlusalused

1.   Komisjon võib määrata hetke vahetuskursi võrdlusaluse, mida haldavad väljaspool liitu asuvad haldurid, kui täidetud on mõlemad järgmised kriteeriumid:

a)

hetke vahetuskursi võrdlusalus viitab sellise kolmanda riigi sellise valuuta hetke vahetuskursile, mis pole vabalt konverteeritav, ning

| b) | hetke vahetuskursi võrdlusalust kasutatakse sageli, süstemaatiliselt ja korrapäraselt, et maandada vahetuskursside ebasoodsaid muutusi. |
| --- | --- |

b)

hetke vahetuskursi võrdlusalust kasutatakse sageli, süstemaatiliselt ja korrapäraselt, et maandada vahetuskursside ebasoodsaid muutusi.

2.   Komisjon korraldab 31. detsembriks 2022 avaliku konsultatsiooni, et teha kindlaks hetke vahetuskursi võrdlusalused, mis vastavad lõikes 1 sätestatud kriteeriumidele.

3.   Komisjon võtab 15. juuniks 2023 kooskõlas artikliga 49 vastu delegeeritud õigusakti, et koostada käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud kriteeriumidele vastavate hetke vahetuskursi võrdlusaluste loetelu. Komisjon ajakohastab vajadusel nimetatud loetelu.“

| 5) | III jaotisesse lisatakse järgmine peatükk:

  „
  4.a PEATÜKK



  Võrdlusaluse kohustuslik asendamine



  Artikkel 23a
  Võrdlusaluse kohustusliku asendamise ulatus
  Seda peatükki kohaldatakse






  a) | lepingu või direktiivis 2014/65/EL määratletud finantsinstrumendi suhtes, mis järgib võrdlusalust ja mida reguleeritakse ühe liikmesriigi õigusega, ning |
| --- | --- | --- |

5)

III jaotisesse lisatakse järgmine peatükk:

„
  4.a PEATÜKK

4.a PEATÜKK

Võrdlusaluse kohustuslik asendamine

Võrdlusaluse kohustuslik asendamine

Artikkel 23a

Võrdlusaluse kohustusliku asendamise ulatus

Seda peatükki kohaldatakse

a)

lepingu või direktiivis 2014/65/EL määratletud finantsinstrumendi suhtes, mis järgib võrdlusalust ja mida reguleeritakse ühe liikmesriigi õigusega, ning

| b) | lepingu suhtes, mille osalised on kõik asutatud liidus ja mis järgivad võrdlusalust ning millele kohaldatakse kolmanda riigi õigust, kuid mille puhul kõnealuse õigusega ei ole ette nähtud võrdlusaluse nõuetekohast likvideerimist. |
| --- | --- |

b)

lepingu suhtes, mille osalised on kõik asutatud liidus ja mis järgivad võrdlusalust ning millele kohaldatakse kolmanda riigi õigust, kuid mille puhul kõnealuse õigusega ei ole ette nähtud võrdlusaluse nõuetekohast likvideerimist.

Artikkel 23b

Võrdlusaluse asendamine liidu õigusaktiga

1.   Käesolevat artiklit kohaldatakse

| a) | võrdlusaluste suhtes, mida käsitatakse kriitilise tähtsusega võrdlusalustena artikli 20 lõike 1 punkti a või c kohaselt vastu võetud rakendusakti alusel; |
| --- | --- |

a)

võrdlusaluste suhtes, mida käsitatakse kriitilise tähtsusega võrdlusalustena artikli 20 lõike 1 punkti a või c kohaselt vastu võetud rakendusakti alusel;

| b) | esitatud sisendandmetel põhinevate võrdlusaluste suhtes, kui nende väljaandmise lõpetamine või likvideerimine häiriks märkimisväärselt finantsturgude toimimist, ning |
| --- | --- |

b)

esitatud sisendandmetel põhinevate võrdlusaluste suhtes, kui nende väljaandmise lõpetamine või likvideerimine häiriks märkimisväärselt finantsturgude toimimist, ning

| c) | kolmandate riikide võrdlusaluste suhtes, kui nende väljaandmise lõpetamine või likvideerimine häiriks märkimisväärselt finantsturgude toimimist liidus või kujutaks endast liidu finantssüsteemile süsteemset riski. |
| --- | --- |

c)

kolmandate riikide võrdlusaluste suhtes, kui nende väljaandmise lõpetamine või likvideerimine häiriks märkimisväärselt finantsturgude toimimist liidus või kujutaks endast liidu finantssüsteemile süsteemset riski.

2.   Komisjon võib määrata võrdlusalusele ühe või mitu asendusvõrdlusalust juhul, kui on toimunud vähemalt üks järgmistest sündmustest:

| a) | võrdlusaluse halduri pädev asutus on teinud avaliku avalduse või avaldanud teabe, milles on teatanud, et võrdlusalus ei peegelda enam selle aluseks olevat turgu või majandusolukorda; artikli 20 lõike 1 punkti a või c kohaselt vastu võetud rakendusakti alusel kriitilise tähtsusega käsitatava võrdlusaluse puhul avaldab kõnealuse kriitilise tähtsusega võrdlusaluse pädev asutus sellise teate alles pärast seda, kui artiklis 23 sätestatud õigusi on kasutatud ning võrdlusalus ei peegelda endiselt selle aluseks olevat turgu või majandusolukorda; |
| --- | --- |

a)

võrdlusaluse halduri pädev asutus on teinud avaliku avalduse või avaldanud teabe, milles on teatanud, et võrdlusalus ei peegelda enam selle aluseks olevat turgu või majandusolukorda; artikli 20 lõike 1 punkti a või c kohaselt vastu võetud rakendusakti alusel kriitilise tähtsusega käsitatava võrdlusaluse puhul avaldab kõnealuse kriitilise tähtsusega võrdlusaluse pädev asutus sellise teate alles pärast seda, kui artiklis 23 sätestatud õigusi on kasutatud ning võrdlusalus ei peegelda endiselt selle aluseks olevat turgu või majandusolukorda;

| b) | võrdlusaluse haldur või halduri nimel tegutsev isik on teinud avaliku avalduse või avaldanud teabe, milles on teatanud, või selline avalik avaldus on tehtud või on avaldatud teave, et see haldur alustab selle võrdlusaluse nõuetekohast likvideerimist või lõpetab püsivalt või määramata ajaks selle võrdlusaluse väljaandmise või teatavate tähtaegade või teatavate valuutade teatavaks tegemise, mille jaoks toimub selle võrdlusaluse arvutamine, eeldusel et nimetatud avalduse tegemise või teabe avaldamise ajal puudub haldur, kes jätkaks selle võrdlusaluse väljaandmist; |
| --- | --- |

b)

võrdlusaluse haldur või halduri nimel tegutsev isik on teinud avaliku avalduse või avaldanud teabe, milles on teatanud, või selline avalik avaldus on tehtud või on avaldatud teave, et see haldur alustab selle võrdlusaluse nõuetekohast likvideerimist või lõpetab püsivalt või määramata ajaks selle võrdlusaluse väljaandmise või teatavate tähtaegade või teatavate valuutade teatavaks tegemise, mille jaoks toimub selle võrdlusaluse arvutamine, eeldusel et nimetatud avalduse tegemise või teabe avaldamise ajal puudub haldur, kes jätkaks selle võrdlusaluse väljaandmist;

| c) | võrdlusaluse halduri pädev asutus või üksus, mis on selle võrdlusaluse halduri suhtes pädev maksejõuetuse või kriisilahenduse valdkonnas, on teinud avaliku avalduse või avaldanud teabe, milles on teatanud, et haldur alustab selle võrdlusaluse nõuetekohast likvideerimist või lõpetab püsivalt või määramata ajaks selle võrdlusaluse väljaandmise või teatavate tähtaegade või teatavate valuutade teatavaks tegemise, mille jaoks toimub selle võrdlusaluse arvutamine, juhul kui nimetatud avalduse tegemise või teabe avaldamise ajal puudub haldur, kes jätkaks selle võrdlusaluse väljaandmist; või |
| --- | --- |

c)

võrdlusaluse halduri pädev asutus või üksus, mis on selle võrdlusaluse halduri suhtes pädev maksejõuetuse või kriisilahenduse valdkonnas, on teinud avaliku avalduse või avaldanud teabe, milles on teatanud, et haldur alustab selle võrdlusaluse nõuetekohast likvideerimist või lõpetab püsivalt või määramata ajaks selle võrdlusaluse väljaandmise või teatavate tähtaegade või teatavate valuutade teatavaks tegemise, mille jaoks toimub selle võrdlusaluse arvutamine, juhul kui nimetatud avalduse tegemise või teabe avaldamise ajal puudub haldur, kes jätkaks selle võrdlusaluse väljaandmist; või

| d) | võrdlusaluse halduri pädev asutus tunnistab kehtetuks või peatab tegevusloa vastavalt artiklile 35 või tunnustuse vastavalt artikli 32 lõikele 8 või nõuab kinnituse lõpetamist vastavalt artikli 33 lõikele 6, juhul kui kehtetuks tunnistamise, peatamise või kinnituse lõpetamise ajal puudub haldur, kes jätkaks selle võrdlusaluse väljaandmist ning kui haldur alustab võrdlusaluse nõuetekohast likvideerimist või lõpetab püsivalt või määramata ajaks selle võrdlusaluse väljaandmise või teatavate tähtaegade või teatavate valuutade teatavaks tegemise, mille jaoks toimub selle võrdlusaluse arvutamine. |
| --- | --- |

d)

võrdlusaluse halduri pädev asutus tunnistab kehtetuks või peatab tegevusloa vastavalt artiklile 35 või tunnustuse vastavalt artikli 32 lõikele 8 või nõuab kinnituse lõpetamist vastavalt artikli 33 lõikele 6, juhul kui kehtetuks tunnistamise, peatamise või kinnituse lõpetamise ajal puudub haldur, kes jätkaks selle võrdlusaluse väljaandmist ning kui haldur alustab võrdlusaluse nõuetekohast likvideerimist või lõpetab püsivalt või määramata ajaks selle võrdlusaluse väljaandmise või teatavate tähtaegade või teatavate valuutade teatavaks tegemise, mille jaoks toimub selle võrdlusaluse arvutamine.

3.   Käesoleva artikli lõike 2 kohaldamisel asendab artiklis 23a osutatud lepingutes ja finantsinstrumentides asendusvõrdlusalus kõik viited sellele võrdlusalusele, kui nimetatud lepingud ja finantsinstrumendid ei sisalda:

| a) | asendussätet või |
| --- | --- |

a)

asendussätet või

| b) | sobivaid asendussätteid. |
| --- | --- |

b)

sobivaid asendussätteid.

4.   Lõike 3 punkti b kohaldamisel käsitatakse asendussätet sobimatuna, kui

| a) | see ei hõlma alalist asendusvõrdlusalust võrdlusalusele, mille väljaandmine on lõpetamisel, või |
| --- | --- |

a)

see ei hõlma alalist asendusvõrdlusalust võrdlusalusele, mille väljaandmine on lõpetamisel, või

| b) | selle kohaldamine eeldab täiendavat nõusolekut kolmandatelt isikutelt, mida ei ole antud, või |
| --- | --- |

b)

selle kohaldamine eeldab täiendavat nõusolekut kolmandatelt isikutelt, mida ei ole antud, või

| c) | see näeb ette asendusvõrdlusaluse, mis ei kajasta enam aluseks olevat turgu või majandusolukorda, mida võrdlusalus, mille väljaandmine on lõpetamisel, peaks mõõtma, või teeb seda märkimisväärse erinevusega, ning selle kasutamisel võiks olla kahjulik mõju finantsstabiilsusele. |
| --- | --- |

c)

see näeb ette asendusvõrdlusaluse, mis ei kajasta enam aluseks olevat turgu või majandusolukorda, mida võrdlusalus, mille väljaandmine on lõpetamisel, peaks mõõtma, või teeb seda märkimisväärse erinevusega, ning selle kasutamisel võiks olla kahjulik mõju finantsstabiilsusele.

5.   Võrdlusaluse asendamine lepinguliselt kindlaks määratud asendusmääraga ei kajasta enam aluseks olevat turgu või majandusolukorda, mida võrdlusalus, mille väljaandmine on lõpetamisel, peaks mõõtma, või teeb seda märkimisväärse erinevusega, ning sel võiks olla kahjulik mõju finantsstabiilsusele, kui

| a) | asjaomane riiklik asutus on selle kindlaks teinud konkreetset liiki lepingulise kokkuleppe horisontaalse hindamise põhjal vähemalt ühe huvitatud isiku põhjendatud taotluse alusel ning pärast asjaomaste sidusrühmadega konsulteerimist; |
| --- | --- |

a)

asjaomane riiklik asutus on selle kindlaks teinud konkreetset liiki lepingulise kokkuleppe horisontaalse hindamise põhjal vähemalt ühe huvitatud isiku põhjendatud taotluse alusel ning pärast asjaomaste sidusrühmadega konsulteerimist;

| b) | pärast punkti a kohaselt tehtud hindamist on üks lepingu- või finantsinstrumendi osalistest vaidlustanud lepingus kindlaks määratud asendussätte hiljemalt kolm kuud enne võrdlusaluse väljaandmise lõpetamist ning |
| --- | --- |

b)

pärast punkti a kohaselt tehtud hindamist on üks lepingu- või finantsinstrumendi osalistest vaidlustanud lepingus kindlaks määratud asendussätte hiljemalt kolm kuud enne võrdlusaluse väljaandmise lõpetamist ning

| c) | lepingu või finantsinstrumendi osalised ei ole pärast punkti b kohast vaidlustamist kokku leppinud alternatiivses asendusvõrdlusaluses kõige hiljem üks tööpäev enne selle võrdlusaluse väljaandmise lõpetamist. |
| --- | --- |

c)

lepingu või finantsinstrumendi osalised ei ole pärast punkti b kohast vaidlustamist kokku leppinud alternatiivses asendusvõrdlusaluses kõige hiljem üks tööpäev enne selle võrdlusaluse väljaandmise lõpetamist.

6.   Lõike 4 punkti c kohaldamisel teavitab asjaomane riigiasutus põhjendamatu viivituseta komisjoni ja Väärtpaberiturujärelevalvet lõike 5 punktis a osutatud hinnangust. Kui hindamine võib mõjutada rohkem kui ühe liikmesriigi isikuid, viivad kõigi nende liikmesriikide asjaomased asutused hindamise läbi ühiselt.

7.   Liikmesriigid määravad asjaomase riigiasutuse, kellel on võimalik teha lõike 5 punktis a osutatud hindamine. Liikmesriigid teavitavad komisjoni ja Väärtpaberiturujärelevalvet asjaomaste riigiasutuste määramisest hiljemalt 14. augustiks 2021.

8.   Komisjon võtab kooskõlas artikli 50 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega vastu rakendusaktid, et määrata üks või mitu asendusvõrdlusalust, kui on toimunud vähemalt üks käesoleva artikli lõike 2 osutatud sündmustest.

9.   Lõikes 8 osutatud rakendusakt sisaldab järgmist:

| a) | asendusvõrdlusalus või -võrdlusalused; |
| --- | --- |

a)

asendusvõrdlusalus või -võrdlusalused;

| b) | marginaali kohandus, sealhulgas meetod sellise marginaali kohanduse kindlaksmääramiseks, mida kohaldatakse selle võrdlusaluse asendusvõrdlusaluse suhtes, mille väljaandmine on lõpetamisel, selle asendamise kuupäeval iga konkreetse ajavahemiku puhul, et võtta arvesse likvideeritavalt võrdlusaluselt asendusvõrdlusalusele ülemineku või võrdlusaluse väljavahetamise mõju asendusvõrdlusalusele; |
| --- | --- |

b)

marginaali kohandus, sealhulgas meetod sellise marginaali kohanduse kindlaksmääramiseks, mida kohaldatakse selle võrdlusaluse asendusvõrdlusaluse suhtes, mille väljaandmine on lõpetamisel, selle asendamise kuupäeval iga konkreetse ajavahemiku puhul, et võtta arvesse likvideeritavalt võrdlusaluselt asendusvõrdlusalusele ülemineku või võrdlusaluse väljavahetamise mõju asendusvõrdlusalusele;

| c) | olulised kohandamiseks vajalikud muudatused, mis on seotud asendusvõrdlusalusega ja selle kasutamiseks või kohaldamiseks põhjendatult vajalikud, ning |
| --- | --- |

c)

olulised kohandamiseks vajalikud muudatused, mis on seotud asendusvõrdlusalusega ja selle kasutamiseks või kohaldamiseks põhjendatult vajalikud, ning

| d) | kuupäev, millest alates asendusvõrdlusalust või -võrdlusaluseid kohaldatakse. |
| --- | --- |

d)

kuupäev, millest alates asendusvõrdlusalust või -võrdlusaluseid kohaldatakse.

10.   Lõikes 8 osutatud rakendusakti vastuvõtmisel võtab komisjon võimaluse korral arvesse valuutapiirkonna eest vastutava keskpanga, kus asjaomane võrdlusalus likvideeritakse, või avaliku sektori asutuste või keskpanga egiidi all tegutseva alternatiivse viiteintressimäära töörühma soovitusi võrdlusaluse asendamise, kohandamiseks vajalike muudatuste ja marginaali kohta. Enne rakendusakti vastuvõtmist korraldab komisjon avaliku konsultatsiooni ja võtab arvesse teiste asjaomaste sidusrühmade, sealhulgas võrdlusaluse halduri pädeva asutuse ja Väärtpaberiturujärelevalve soovitusi.

11.   Olenemata käesoleva artikli lõike 5 punktist c ei kasutata komisjoni poolt käesoleva artikli lõike 2 kohaselt määratud asendusvõrdlusalust juhul, kui kõik artiklis 23a osutatud lepingu või finantsinstrumendi osalised või nende nõutav enamus on leppinud kokku teistsuguse asendusvõrdlusaluse kasutamises enne või pärast käesoleva artikli lõikes 8 osutatud rakendusakti kohaldamise kuupäeva.

Artikkel 23c

Võrdlusaluse asendamine riigi õigusaktiga

1.   Selle liikmesriigi pädev asutus, kus asub enamik sisendandmete esitajaid, võib määrata ühe või mitu artikli 20 lõike 1 punktis b osutatud asendusvõrdlusalust, juhul kui on toimunud vähemalt üks järgmistest sündmustest:

| a) | võrdlusaluse halduri pädev asutus on teinud avaliku avalduse või avaldanud teabe, milles on teatanud, et võrdlusalus ei peegelda enam selle aluseks olevat turgu või majandusolukorda; pädev asutus avaldab sellise teate alles pärast seda, kui artiklis 23 sätestatud õigusi on kasutatud ning võrdlusalus ei peegelda endiselt aluseks olevat turgu või majandusolukorda; |
| --- | --- |

a)

võrdlusaluse halduri pädev asutus on teinud avaliku avalduse või avaldanud teabe, milles on teatanud, et võrdlusalus ei peegelda enam selle aluseks olevat turgu või majandusolukorda; pädev asutus avaldab sellise teate alles pärast seda, kui artiklis 23 sätestatud õigusi on kasutatud ning võrdlusalus ei peegelda endiselt aluseks olevat turgu või majandusolukorda;

| b) | võrdlusaluse haldur või halduri nimel tegutsev isik on teinud avaliku avalduse või avaldanud teabe, milles on teatanud, või selline avalik avaldus on tehtud või selline teave on avaldatud, et haldur alustab võrdlusaluse nõuetekohast likvideerimist või lõpetab püsivalt või määramata ajaks võrdlusaluse väljaandmise või võrdlusaluse teatavate tähtaegade või teatavate valuutade teatavaks tegemise, mille jaoks toimub kõnealuse võrdlusaluse arvutamine, eeldusel et nimetatud avalduse tegemise või teabe avaldamise ajal puudub haldur, kes jätkaks võrdlusaluse väljaandmist; |
| --- | --- |

b)

võrdlusaluse haldur või halduri nimel tegutsev isik on teinud avaliku avalduse või avaldanud teabe, milles on teatanud, või selline avalik avaldus on tehtud või selline teave on avaldatud, et haldur alustab võrdlusaluse nõuetekohast likvideerimist või lõpetab püsivalt või määramata ajaks võrdlusaluse väljaandmise või võrdlusaluse teatavate tähtaegade või teatavate valuutade teatavaks tegemise, mille jaoks toimub kõnealuse võrdlusaluse arvutamine, eeldusel et nimetatud avalduse tegemise või teabe avaldamise ajal puudub haldur, kes jätkaks võrdlusaluse väljaandmist;

| c) | võrdlusaluse halduri pädev asutus või üksus, mis on selle võrdlusaluse halduri suhtes pädev maksejõuetuse või kriisilahenduse valdkonnas, on teinud avaliku avalduse või avaldanud teabe, milles on teatanud, et haldur alustab võrdlusaluse nõuetekohast likvideerimist või lõpetab püsivalt võrdlusaluse väljaandmise või võrdlusaluse teatavate tähtaegade või teatavate valuutade teatavaks tegemise, mille jaoks toimub kõnealuse võrdlusaluse arvutamine, eeldusel et nimetatud avalduse tegemise või teate avaldamise ajal puudub haldur, kes jätkaks selle võrdlusaluse väljaandmist; või |
| --- | --- |

c)

võrdlusaluse halduri pädev asutus või üksus, mis on selle võrdlusaluse halduri suhtes pädev maksejõuetuse või kriisilahenduse valdkonnas, on teinud avaliku avalduse või avaldanud teabe, milles on teatanud, et haldur alustab võrdlusaluse nõuetekohast likvideerimist või lõpetab püsivalt võrdlusaluse väljaandmise või võrdlusaluse teatavate tähtaegade või teatavate valuutade teatavaks tegemise, mille jaoks toimub kõnealuse võrdlusaluse arvutamine, eeldusel et nimetatud avalduse tegemise või teate avaldamise ajal puudub haldur, kes jätkaks selle võrdlusaluse väljaandmist; või

| d) | võrdlusaluse halduri pädev asutus tunnistab kehtetuks või peatab tegevusloa vastavalt artiklile 35, eeldusel et kehtetuks tunnistamise või peatamise ajal puudub haldur, kes jätkaks võrdlusaluse väljaandmist ning võrdlusaluse haldur alustab selle nõuetekohast likvideerimist või lõpetab püsivalt või määramata ajaks võrdlusaluse väljaandmise või teatavate tähtaegade või teatavate valuutade teatavaks tegemise, mille jaoks toimub võrdlusaluse arvutamine. |
| --- | --- |

d)

võrdlusaluse halduri pädev asutus tunnistab kehtetuks või peatab tegevusloa vastavalt artiklile 35, eeldusel et kehtetuks tunnistamise või peatamise ajal puudub haldur, kes jätkaks võrdlusaluse väljaandmist ning võrdlusaluse haldur alustab selle nõuetekohast likvideerimist või lõpetab püsivalt või määramata ajaks võrdlusaluse väljaandmise või teatavate tähtaegade või teatavate valuutade teatavaks tegemise, mille jaoks toimub võrdlusaluse arvutamine.

2.   Kui liikmesriik määrab kooskõlas lõikega 1 võrdlusalusele ühe või mitu asendusvõrdlusalust, teavitab selle liikmesriigi pädev asutus sellest viivitamata komisjoni ja Väärtpaberiturujärelevalvet.

3.   Asendusvõrdlusalus asendab kõik viited sellele võrdlusalusele lepingutes ja finantsinstrumentides artikli 23a kohaselt, kui on täidetud mõlemad järgmised tingimused:

| a) | sellised lepingud või finantsinstrumendid, mis järgivad võrdlusalust, mille väljaandmine on lõpetamisel, asendusvõrdlusaluse määramiseks vastu võetud riigisisese õigusakti kohaldamise alguskuupäeval, ning |
| --- | --- |

a)

sellised lepingud või finantsinstrumendid, mis järgivad võrdlusalust, mille väljaandmine on lõpetamisel, asendusvõrdlusaluse määramiseks vastu võetud riigisisese õigusakti kohaldamise alguskuupäeval, ning

| b) | sellised lepingud või finantsinstrumendid, mis ei sisalda asendussätet või sisaldavad asendussätet, mis ei näe ette püsivat asendusvõrdlusalust võrdlusalusele, mille väljaandmine on lõpetamisel. |
| --- | --- |

b)

sellised lepingud või finantsinstrumendid, mis ei sisalda asendussätet või sisaldavad asendussätet, mis ei näe ette püsivat asendusvõrdlusalust võrdlusalusele, mille väljaandmine on lõpetamisel.

4.   Liikmesriigi või pädeva asutuse poolt käesoleva artikli lõike 1 kohaselt määratud asendusvõrdlusalust ei kasutata juhul, kui artiklis 23a osutatud lepingu või finantsinstrumendi kõik osalised või nõutav enamus on leppinud kokku teistsuguse asendusvõrdlusaluse kasutamises enne või pärast asjaomase riigisisese õigusnormi kohaldamise alguskuupäeva.“

| 6) | Artikli 28 lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   Järelevalvealused isikud, v.a lõikes 1 osutatud haldur, kes kasutavad võrdlusalust, koostavad töökindla kirjaliku kava, milles kavandatakse meetmed, mida nad võrdlusaluse olulise muutumise või selle väljaandmise lõpetamise korral võtavad, ja haldavad seda kava. Kui see on teostatav ja asjakohane, määratakse niisuguses kavas üks või mitu alternatiivset võrdlusalust, mida võib järgida nende võrdlusaluste asemel, mida enam välja ei anta, ja märgitakse ära põhjused, miks niisugused võrdlusalused võiksid olla sobilikud alternatiivid. Järelevalvealused isikud esitavad kava ja selle hilisemad versioonid taotluse korral ja põhjendamatu viivituseta asjaomasele pädevale asutusele ning kajastavad seda lepingulistes suhetes klientidega.“ |
| --- | --- |

6)

Artikli 28 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Järelevalvealused isikud, v.a lõikes 1 osutatud haldur, kes kasutavad võrdlusalust, koostavad töökindla kirjaliku kava, milles kavandatakse meetmed, mida nad võrdlusaluse olulise muutumise või selle väljaandmise lõpetamise korral võtavad, ja haldavad seda kava. Kui see on teostatav ja asjakohane, määratakse niisuguses kavas üks või mitu alternatiivset võrdlusalust, mida võib järgida nende võrdlusaluste asemel, mida enam välja ei anta, ja märgitakse ära põhjused, miks niisugused võrdlusalused võiksid olla sobilikud alternatiivid. Järelevalvealused isikud esitavad kava ja selle hilisemad versioonid taotluse korral ja põhjendamatu viivituseta asjaomasele pädevale asutusele ning kajastavad seda lepingulistes suhetes klientidega.“

| 7) | Artiklisse 29 lisatakse järgmine lõige:

  „1a.   Järelevalvealune isik võib ka kasutada artiklis 23b või 23c sätestatud korras määratud asendusvõrdlusalust.“ |
| --- | --- |

7)

Artiklisse 29 lisatakse järgmine lõige:

„1a.   Järelevalvealune isik võib ka kasutada artiklis 23b või 23c sätestatud korras määratud asendusvõrdlusalust.“

| 8) | Artiklit 49 muudetakse järgmiselt:






  a) | lisatakse järgmine lõige:

  „2b.   Artikli 18a lõikes 3 ja artikli 54 lõikes 7 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile määramata ajaks alates 13. veebruarist 2021.“; |
| --- | --- | --- |

8)

Artiklit 49 muudetakse järgmiselt:

a)

lisatakse järgmine lõige:

„2b.   Artikli 18a lõikes 3 ja artikli 54 lõikes 7 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile määramata ajaks alates 13. veebruarist 2021.“;

| b) | lisatakse järgmine lõige:

  „3a.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 18a lõikes 3 ja artikli 54 lõikes 7 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.“; |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmine lõige:

„3a.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 18a lõikes 3 ja artikli 54 lõikes 7 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.“;

| c) | lisatakse järgmine lõige:

  „6a.   Artikli 18a lõike 3 või artikli 54 lõike 7 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kolme kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kolme kuu võrra.“ |
| --- | --- |

c)

lisatakse järgmine lõige:

„6a.   Artikli 18a lõike 3 või artikli 54 lõike 7 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kolme kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kolme kuu võrra.“

| 9) | Artikli 51 lõige 5 asendatakse järgmisega:

  „5.   Kui komisjon ei ole võtnud vastu artikli 30 lõikes 2 või 3 osutatud samaväärsuse otsust või kui haldur ei ole artikli 32 kohaselt tunnustatud või võrdlusalus ei ole artikli 33 kohaselt kinnitatud, võivad järelevalvealused isikud kasutada liidu piires kolmanda riigi võrdlusalust üksnes selliste finantsinstrumentide ja -lepingute ning investeerimisfondide tootlikkuse mõõtmise puhul, mis juba järgivad sellist võrdlusalust või mis lisavad sellisele võrdlusalusele viite enne 31. detsembrit 2023.
  Esimest lõiku ei kohaldata võrdlusaluste suhtes, mille on välja andnud haldurid, kes asuvad üleminekuperioodil liidust ümber kolmandasse riiki. Pädev asutus teavitab Väärtpaberiturujärelevalvet vastavalt artiklile 35. Väärtpaberiturujärelevalve koostab kolmandate riikide võrdlusaluste loetelu, mille suhtes esimest lõiku ei kohaldata.“ |
| --- | --- |

9)

Artikli 51 lõige 5 asendatakse järgmisega:

„5.   Kui komisjon ei ole võtnud vastu artikli 30 lõikes 2 või 3 osutatud samaväärsuse otsust või kui haldur ei ole artikli 32 kohaselt tunnustatud või võrdlusalus ei ole artikli 33 kohaselt kinnitatud, võivad järelevalvealused isikud kasutada liidu piires kolmanda riigi võrdlusalust üksnes selliste finantsinstrumentide ja -lepingute ning investeerimisfondide tootlikkuse mõõtmise puhul, mis juba järgivad sellist võrdlusalust või mis lisavad sellisele võrdlusalusele viite enne 31. detsembrit 2023.

Esimest lõiku ei kohaldata võrdlusaluste suhtes, mille on välja andnud haldurid, kes asuvad üleminekuperioodil liidust ümber kolmandasse riiki. Pädev asutus teavitab Väärtpaberiturujärelevalvet vastavalt artiklile 35. Väärtpaberiturujärelevalve koostab kolmandate riikide võrdlusaluste loetelu, mille suhtes esimest lõiku ei kohaldata.“

| 10) | Artikli 54 lõige 6 asendatakse järgmisega:

  „6.   Komisjon esitab hiljemalt 15. juuniks 2023 Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, mis käsitleb käesoleva määruse kohaldamisala, eelkõige seoses kolmandate riikide võrdlusaluste jätkuva kasutamisega järelevalvealuste isikute poolt ja kehtiva raamistiku võimalike puudustega. Aruandes hinnatakse eelkõige seda, kas käesolevat määrust on vaja muuta, et piirata selle kohaldamisala ainult teatavat tüüpi võrdlusaluste väljaandmisele või liidus laialdaselt kasutatavate võrdlusaluste väljaandmisele ning, kui see on asjakohane, lisatakse aruandele seadusandlik ettepanek.


  7.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 49 hiljemalt 15. juuniks 2023 vastu delegeeritud õigusakt, et pikendada artikli 51 lõikes 5 osutatud üleminekuperioodi kõige rohkem 31. detsembrini 2025, kui käesoleva artikli lõikes 6 osutatud aruandest nähtub, et vastasel juhul takistaks see järelevalvealustel isikutel märkimisväärselt teatavate kolmandate riikide võrdlusaluste jätkuvat kasutamist liidus või see oleks ohuks finantsstabiilsustele.“ |
| --- | --- |

10)

Artikli 54 lõige 6 asendatakse järgmisega:

„6.   Komisjon esitab hiljemalt 15. juuniks 2023 Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, mis käsitleb käesoleva määruse kohaldamisala, eelkõige seoses kolmandate riikide võrdlusaluste jätkuva kasutamisega järelevalvealuste isikute poolt ja kehtiva raamistiku võimalike puudustega. Aruandes hinnatakse eelkõige seda, kas käesolevat määrust on vaja muuta, et piirata selle kohaldamisala ainult teatavat tüüpi võrdlusaluste väljaandmisele või liidus laialdaselt kasutatavate võrdlusaluste väljaandmisele ning, kui see on asjakohane, lisatakse aruandele seadusandlik ettepanek.

7.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 49 hiljemalt 15. juuniks 2023 vastu delegeeritud õigusakt, et pikendada artikli 51 lõikes 5 osutatud üleminekuperioodi kõige rohkem 31. detsembrini 2025, kui käesoleva artikli lõikes 6 osutatud aruandest nähtub, et vastasel juhul takistaks see järelevalvealustel isikutel märkimisväärselt teatavate kolmandate riikide võrdlusaluste jätkuvat kasutamist liidus või see oleks ohuks finantsstabiilsustele.“

Artikkel 2

Määruse (EL) nr 648/2012 muutmine

Määruse (EL) nr 648/2012 artikkel 13a asendatakse järgmisega:

„Artikkel 13a

Varasemate lepingute muutmine võrdlusaluste reformi läbiviimise eesmärgil

1.   Vastaspooled võivad jätkuvalt kohaldada 13. veebruaril 2021 kehtivat artikli 11 lõikes 3 osutatud riskijuhtimise korda börsiväliste tuletislepingute suhtes, mida ei kliiri kesksed vastaspooled ning mis on sõlmitud või mida on uuendatud enne artikli 11 lõike 3 kohase riskijuhtimise korra kehtestamise kohustuse jõustumise kuupäeva, kui pärast 13. veebruari 2021 muudetakse või uuendatakse kõnealuseid lepinguid ainsa eesmärgiga asendada järgitav võrdlusalus või lisada selles lepingus järgitava võrdlusaluse jaoks asendussäte.

2.   Lepingute suhtes, mis on sõlmitud või mida on uuendatud enne artikli 4 kohase kliirimiskohustuse jõustumise kuupäeva ning mida pärast 13. veebruari 2021 muudetakse või uuendatakse ainsa eesmärgiga asendada järgitav võrdlusalus või lisada selles lepingus järgitava võrdlusaluse jaoks asendussäte, ei kohaldata sel põhjusel artiklis 4 osutatud kliirimiskohustust.

3.   Lõikeid 1 ja 2 kohaldatakse üksnes selliste börsiväliste tuletislepingute suhtes, mille muutmine või uuendamine

| a) | on vajalik võrdlusaluse asendamiseks võrdlusaluse reformist tulenevalt; |
| --- | --- |

a)

on vajalik võrdlusaluse asendamiseks võrdlusaluse reformist tulenevalt;

| b) | ei muuda lepingus võrdlusaluse järgimisest tulenevat majanduslikku sisu ega riskitegurit ning |
| --- | --- |

b)

ei muuda lepingus võrdlusaluse järgimisest tulenevat majanduslikku sisu ega riskitegurit ning

| c) | ei hõlma muid muudatusi ühegi selle lepingu õigusliku tingimuse suhtes, mis ei seondu järgitava võrdlusalusega, ja võib seega muuta lepingut viisil, mis tegelikult nõuab selle käsitlemist uue lepinguna.“ |
| --- | --- |

c)

ei hõlma muid muudatusi ühegi selle lepingu õigusliku tingimuse suhtes, mis ei seondu järgitava võrdlusalusega, ja võib seega muuta lepingut viisil, mis tegelikult nõuab selle käsitlemist uue lepinguna.“

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates Euroopa Liidu Teatajas ilmumisele järgnevast päevast.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 10. veebruar 2021

Euroopa Parlamendi nimel

President

D. M. SASSOLI

Nõukogu nimel

eesistuja

A. P. ZACARIAS

---

(1)  
  ELT C 366, 30.10.2020, lk 4.

1

(2)  
  ELT C 10, 11.1.2021, lk 35.

2

(3)  Euroopa Parlamendi 19. jaanuari 2021 seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 2. veebruari 2021. aasta otsus.

3

Euroopa Liidu Teatajas

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrus (EL) 2016/1011, mis käsitleb indekseid, mida kasutatakse võrdlusalustena finantsinstrumentide ja -lepingute puhul või investeerimisfondide tootluse mõõtmiseks, ning millega muudetakse direktiive 2008/48/EÜ ja 2014/17/EL ning määrust (EL) nr 596/2014 (ELT L 171, 29.6.2016, lk 1).

4

(5)  
  ELT L 29, 31.1.2020, lk 7.

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiiv 2014/65/EL finantsinstrumentide turgude kohta ning millega muudetakse direktiive 2002/92/EÜ ja 2011/61/EL (ELT L 173, 12.6.2014, lk 349).

6

(7)  
  ELT L 123, 12.5.2016, lk 1.

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).

8

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta määrus (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta (ELT L 201, 27.7.2012, lk 1).

9

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 12.2.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 49/18 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 49/18

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2021/169,

11. veebruar 2021,

millega muudetakse seoses lindude kõrge patogeensusega gripiga määruse (EÜ) nr 798/2008 I lisas Ühendkuningriiki käsitlevat kannet selliste kolmandate riikide, territooriumide, tsoonide ja piirkondade loetelus, millest võib importida liitu ja vedada läbi liidu teatavaid linnukasvatussaadusi

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 16. detsembri 2002. aasta direktiivi 2002/99/EÜ, milles sätestatakse inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste tootmist, töötlemist, turustamist ja ühendusse toomist reguleerivad loomatervishoiu eeskirjad, (1) eriti selle artikli 8 sissejuhatavat lauset, artikli 8 lõike 1 esimest lõiku, artikli 8 lõiget 4 ja artikli 9 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta direktiivi 2009/158/EÜ kodulindude ja haudemunade ühendusesisest kaubandust ning kolmandatest riikidest importimist reguleerivate loomatervishoiunõuete kohta, (2) eriti selle artikli 23 lõiget 1, artikli 24 lõiget 2 ja artikli 25 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määruses (EÜ) nr 798/2008 (3) on sätestatud veterinaarsertifikaatide nõuded kodulindude ja linnukasvatussaaduste (edaspidi „kaubad“) liitu importimiseks ja liidu kaudu toimuvaks transiidiks, sealhulgas ladustamiseks transiidi ajal. Nimetatud määruse kohaselt tohib neid kaupu liitu importida ja läbi liidu vedada ainult sama määruse I lisa 1. osas esitatud tabeli 1. ja 3. veerus loetletud kolmandatest riikidest, territooriumidelt, tsoonidest ja piirkondadest. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määruses (EÜ) nr 798/2008 (3) on sätestatud veterinaarsertifikaatide nõuded kodulindude ja linnukasvatussaaduste (edaspidi „kaubad“) liitu importimiseks ja liidu kaudu toimuvaks transiidiks, sealhulgas ladustamiseks transiidi ajal. Nimetatud määruse kohaselt tohib neid kaupu liitu importida ja läbi liidu vedada ainult sama määruse I lisa 1. osas esitatud tabeli 1. ja 3. veerus loetletud kolmandatest riikidest, territooriumidelt, tsoonidest ja piirkondadest.

| (2) | Määruses (EÜ) nr 798/2008 on sätestatud ka tingimused, mille täitmisel loetakse kolmas riik, territoorium, tsoon või piirkond lindude kõrge patogeensusega gripist vabaks. |
| --- | --- |

(2)

Määruses (EÜ) nr 798/2008 on sätestatud ka tingimused, mille täitmisel loetakse kolmas riik, territoorium, tsoon või piirkond lindude kõrge patogeensusega gripist vabaks.

| (3) | Vastavalt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingule (edaspidi „väljaastumisleping“), eriti Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokolli artikli 5 lõikele 4 koostoimes kõnealuse protokolli 2. lisaga, jätkatakse direktiivide 2002/99/EÜ ja 2009/158/EÜ ning nendel põhinevate komisjoni õigusaktide kohaldamist Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigis seoses Põhja-Iirimaaga pärast väljaastumislepingus sätestatud üleminekuperioodi lõppu. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingule (edaspidi „väljaastumisleping“), eriti Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokolli artikli 5 lõikele 4 koostoimes kõnealuse protokolli 2. lisaga, jätkatakse direktiivide 2002/99/EÜ ja 2009/158/EÜ ning nendel põhinevate komisjoni õigusaktide kohaldamist Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigis seoses Põhja-Iirimaaga pärast väljaastumislepingus sätestatud üleminekuperioodi lõppu.

| (4) | Seepärast on määruse (EÜ) nr 798/2008 I lisa 1. osa tabelis Ühendkuningriik, v.a Põhja-Iirimaa, loetletud kolmanda riigina, mille territooriumi teatavatest osadest on olenevalt lindude kõrge patogeensusega gripi puhangute esinemisest lubatud teatavaid linnukasvatussaadusi liitu importida ja läbi liidu vedada. Selline Ühendkuningriigi piirkondadeks jaotamine on esitatud määruse (EÜ) nr 798/2008 I lisa 1. osas, mida on muudetud komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2021/130 (4). |
| --- | --- |

(4)

Seepärast on määruse (EÜ) nr 798/2008 I lisa 1. osa tabelis Ühendkuningriik, v.a Põhja-Iirimaa, loetletud kolmanda riigina, mille territooriumi teatavatest osadest on olenevalt lindude kõrge patogeensusega gripi puhangute esinemisest lubatud teatavaid linnukasvatussaadusi liitu importida ja läbi liidu vedada. Selline Ühendkuningriigi piirkondadeks jaotamine on esitatud määruse (EÜ) nr 798/2008 I lisa 1. osas, mida on muudetud komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2021/130 (4).

| (5) | 8. veebruaril 2021 kinnitas Ühendkuningriik alatüüpi H5N8 kuuluva viiruse põhjustatud lindude kõrge patogeensusega gripi esinemist Inglismaal Redcaris ja Clevelandis asuvas kodulinnukasvanduses. |
| --- | --- |

(5)

8. veebruaril 2021 kinnitas Ühendkuningriik alatüüpi H5N8 kuuluva viiruse põhjustatud lindude kõrge patogeensusega gripi esinemist Inglismaal Redcaris ja Clevelandis asuvas kodulinnukasvanduses.

| (6) | Ühendkuningriigi veterinaarasutused kehtestasid asjaomase kasvanduse ümber 10 km raadiusega kontrolltsooni ja ning rakendasid lindude kõrge patogeensusega gripi tõrjeks ja leviku piiramiseks hädatapmist. Lisaks kinnitasid Ühendkuningriigi veterinaarasutused, et nad peatasid otsekohe veterinaarsertifikaatide väljastamise kogu Ühendkuningriigi territooriumilt, välja arvatud Põhja-Iirimaalt, liitu eksportimiseks ettenähtud kaubasaadetistele. |
| --- | --- |

(6)

Ühendkuningriigi veterinaarasutused kehtestasid asjaomase kasvanduse ümber 10 km raadiusega kontrolltsooni ja ning rakendasid lindude kõrge patogeensusega gripi tõrjeks ja leviku piiramiseks hädatapmist. Lisaks kinnitasid Ühendkuningriigi veterinaarasutused, et nad peatasid otsekohe veterinaarsertifikaatide väljastamise kogu Ühendkuningriigi territooriumilt, välja arvatud Põhja-Iirimaalt, liitu eksportimiseks ettenähtud kaubasaadetistele.

| (7) | Ühendkuningriik esitas komisjonile teavet oma territooriumi epidemioloogilise olukorra kohta ja kirjeldas meetmeid, mida on võetud lindude kõrge patogeensusega gripi edasise leviku ärahoidmiseks, ning komisjon on nüüdseks nii teavet kui ka meetmeid hinnanud. Kõnealuse hindamise põhjal on asjakohane kehtestada piirangud kaupade liitu toomisele kõrge patogeensusega linnugripist mõjutatud Inglismaa piirkonnast, mille suhtes Ühendkuningriigi veterinaarasutused on praeguse puhangu tõttu kehtestanud piirangud. |
| --- | --- |

(7)

Ühendkuningriik esitas komisjonile teavet oma territooriumi epidemioloogilise olukorra kohta ja kirjeldas meetmeid, mida on võetud lindude kõrge patogeensusega gripi edasise leviku ärahoidmiseks, ning komisjon on nüüdseks nii teavet kui ka meetmeid hinnanud. Kõnealuse hindamise põhjal on asjakohane kehtestada piirangud kaupade liitu toomisele kõrge patogeensusega linnugripist mõjutatud Inglismaa piirkonnast, mille suhtes Ühendkuningriigi veterinaarasutused on praeguse puhangu tõttu kehtestanud piirangud.

| (8) | Seepärast tuleks muuta määruse (EÜ) nr 798/2008 I lisa 1. osa kannet Ühendkuningriigi kohta, et võtta arvesse praegust epidemioloogilist olukorda selles kolmandas riigis. |
| --- | --- |

(8)

Seepärast tuleks muuta määruse (EÜ) nr 798/2008 I lisa 1. osa kannet Ühendkuningriigi kohta, et võtta arvesse praegust epidemioloogilist olukorda selles kolmandas riigis.

| (9) | Määruse (EÜ) nr 798/2008 I lisa tuleks seega vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(9)

Määruse (EÜ) nr 798/2008 I lisa tuleks seega vastavalt muuta.

| (10) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 798/2008 I lisa 1. osa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 11. veebruar 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EÜT L 18, 23.1.2003, lk 11.

1

(2)  
  ELT L 343, 22.12.2009, lk 74.

2

(3)  Komisjoni 8. augusti 2008. aasta määrus (EÜ) nr 798/2008, millega kehtestatakse nende kolmandate riikide, territooriumide, tsoonide ja piirkondade loetelu, millest võib importida ühendusse ja vedada läbi ühenduse kodulinde ja linnukasvatussaadusi, ning veterinaarsertifikaatide nõuded (ELT L 226, 23.8.2008, lk 1).

3

(4)  Komisjoni 3. veebruari 2021. aasta rakendusmäärus (EL) 2021/130, millega muudetakse seoses lindude kõrge patogeensusega gripiga määruse (EÜ) nr 798/2008 I lisas Ühendkuningriiki käsitlevat kannet selliste kolmandate riikide, territooriumide, tsoonide ja piirkondade loetelus, millest võib importida liitu ja vedada läbi liidu teatavaid linnukasvatussaadusi (ELT L 40, 4.2.2021, lk 16).

4

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 798/2008 I lisa 1. osas asendatakse Ühendkuningriiki käsitlev kanne järgmisega:

| „GB – Ühendkuningriik (*1) | GB-0 | Kogu riik | SPF | | | | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EP, E | | | | | | | |
| GB-1 | Ühendkuningriik: kogu riik, välja arvatud piirkond GB-2 | BPP, BPR, DOC, DOR, HEP, HER, SRP, SRA, LT20 | | N | | | A | | |
| WGM | | | | | | | |
| POU, RAT | | N | | | | | |
| GB-2 | Ühendkuningriigi territoorium, mille moodustavad järgmised alad: | | | | | | | | |
| GB-2.1 | Põhja-Yorkshire’i krahvkond:
  piirkond, mis asub 10 km raadiusega ringis, mille keskpunkti koordinaadid 1984. aasta rahvusvahelise geodeetiliste koordinaatide süsteemi WGS 84 järgi on 54,30° N ja 1,47° W | BPP, BPR, DOC, DOR, HEP, HER, SRP, SRA, LT20 | | N
  P2 | 1.1.2021 | 6.1.2021 | A | | |
| WGM | | P2 | 1.1.2021 | 6.1.2021 | | | |
| POU, RAT | | N
  P2 | 1.1.2021 | 6.1.2021 | | | |
| GB-2.2 | Põhja-Yorkshire’i krahvkond:
  piirkond, mis asub 10 km raadiusega ringis, mille keskpunkti koordinaadid 1984. aasta rahvusvahelise geodeetiliste koordinaatide süsteemi WGS 84 järgi on 54,29° N ja 1,45° W | BPP, BPR, DOC, DOR, HEP, HER, SRP, SRA, LT20 | | N
  P2 | 1.1.2021 | 8.1.2021 | A | | |
| WGM | | P2 | 1.1.2021 | 8.1.2021 | | | |
| POU, RAT | | N
  P2 | 1.1.2021 | 8.1.2021 | | | |
| GB-2.3 | Norfolki krahvkond:
  piirkond, mis asub 10 km raadiusega ringis, mille keskpunkti koordinaadid 1984. aasta rahvusvahelise geodeetiliste koordinaatide süsteemi WGS 84 järgi on 52,49° N ja 0,95° E | BPP, BPR, DOC, DOR, HEP, HER, SRP, SRA, LT20 | | N
  P2 | 1.1.2021 | 10.1.2021 | A | | |
| WGM | | P2 | 1.1.2021 | 10.1.2021 | | | |
| POU, RAT | | N
  P2 | 1.1.2021 | 10.1.2021 | | | |
| GB-2.4 | Norfolki krahvkond:
  piirkond, mis asub 10 km raadiusega ringis, mille keskpunkti koordinaadid 1984. aasta rahvusvahelise geodeetiliste koordinaatide süsteemi WGS 84 järgi on 52,72° N ja 0,15° E | BPP, BPR, DOC, DOR, HEP, HER, SRP, SRA, LT20 | | N
  P2 | 1.1.2021 | 11.1.2021 | A | | |
| WGM | | P2 | 1.1.2021 | 11.1.2021 | | | |
| POU, RAT | | N
  P2 | 1.1.2021 | 11.1.2021 | | | |
| GB-2.5 | Derbyshire’i krahvkond:
  piirkond, mis asub 10 km raadiusega ringis, mille keskpunkti koordinaadid 1984. aasta rahvusvahelise geodeetiliste koordinaatide süsteemi WGS 84 järgi on 52,93° N ja 1,57° W | BPP, BPR, DOC, DOR, HEP, HER, SRP, SRA, LT20 | | N
  P2 | 1.1.2021 | 17.1.2021 | A | | |
| WGM | | P2 | 1.1.2021 | 17.1.2021 | | | |
| POU, RAT | | N
  P2 | 1.1.2021 | 17.1.2021 | | | |
| GB-2.6 | Põhja-Yorkshire’i krahvkond:
  piirkond, mis asub 10 km raadiusega ringis, mille keskpunkti koordinaadid 1984. aasta rahvusvahelise geodeetiliste koordinaatide süsteemi WGS 84 järgi on 54,37° N ja 2,16° W | BPP, BPR, DOC, DOR, HEP, HER, SRP, SRA, LT20 | | N
  P2 | 1.1.2021 | 19.1.2021 | A | | |
| WGM | | P2 | 1.1.2021 | 19.1.2021 | | | |
| POU, RAT | | N
  P2 | 1.1.2021 | 19.1.2021 | | | |
| GB-2.7 | Orkney saared:
  piirkond, mis asub 10 km raadiusega ringis, mille keskpunkti koordinaadid 1984. aasta rahvusvahelise geodeetiliste koordinaatide süsteemi WGS 84 järgi on 59,28° N ja 2,44° W | BPP, BPR, DOC, DOR, HEP, HER, SRP, SRA, LT20 | | N
  P2 | 1.1.2021 | 20.1.2021 | A | | |
| WGM | | P2 | 1.1.2021 | 20.1.2021 | | | |
| POU, RAT | | N
  P2 | 1.1.2021 | 20.1.2021 | | | |
| GB-2.8 | Dorseti krahvkond:
  piirkond, mis asub 10 km raadiusega ringis, mille keskpunkti koordinaadid 1984. aasta rahvusvahelise geodeetiliste koordinaatide süsteemi WGS 84 järgi on 51,06° N ja 2,27° W | BPP, BPR, DOC, DOR, HEP, HER, SRP, SRA, LT20 | | N
  P2 | 1.1.2021 | 20.1.2021 | A | | |
| WGM | | P2 | 1.1.2021 | 20.1.2021 | | | |
| POU, RAT | | N
  P2 | 1.1.2021 | 20.1.2021 | | | |
| GB-2.9 | Norfolki krahvkond:
  piirkond, mis asub 10 km raadiusega ringis, mille keskpunkti koordinaadid 1984. aasta rahvusvahelise geodeetiliste koordinaatide süsteemi WGS 84 järgi on 52,52° N ja 0,96° E | BPP, BPR, DOC, DOR, HEP, HER, SRP, SRA, LT20 | | N
  P2 | 1.1.2021 | 23.1.2021 | A | | |
| WGM | | P2 | 1.1.2021 | 23.1.2021 | | | |
| POU, RAT | | N
  P2 | 1.1.2021 | 23.1.2021 | | | |
| GB-2.10 | Norfolki krahvkond:
  piirkond, mis asub 10 km raadiusega ringis, mille keskpunkti koordinaadid 1984. aasta rahvusvahelise geodeetiliste koordinaatide süsteemi WGS 84 järgi on 52,52° N ja 0,95° E | BPP, BPR, DOC, DOR, HEP, HER, SRP, SRA, LT20 | | N
  P2 | 1.1.2021 | 28.1.2021 | A | | |
| WGM | | P2 | 1.1.2021 | 28.1.2021 | | | |
| POU, RAT | | N
  P2 | 1.1.2021 | 28.1.2021 | | | |
| GB-2.11 | Norfolki krahvkond:
  piirkond, mis asub 10,4 km raadiusega ringis, mille keskpunkti koordinaadid 1984. aasta rahvusvahelise geodeetiliste koordinaatide süsteemi WGS 84 järgi on 52,53° N ja 0,66° E | BPP, BPR, DOC, DOR, HEP, HER, SRP, SRA, LT20 | | N
  P2 | 1.1.2021 | 7.2.2021 | A | | |
| WGM | | P2 | 1.1.2021 | 7.2.2021 | | | |
| POU, RAT | | N
  P2 | 1.1.2021 | 7.2.2021 | | | |
| GB-2.12 | Devoni krahvkond:
  piirkond, mis asub 10 km raadiusega ringis, mille keskpunkti koordinaadid 1984. aasta rahvusvahelise geodeetiliste koordinaatide süsteemi WGS 84 järgi on 50,70° N ja 3,36° W | BPP, BPR, DOC, DOR, HEP, HER, SRP, SRA, LT20 | | N
  P2 | 1.1.2021 | 31.1.2021 | A | | |
| WGM | | P2 | 1.1.2021 | 31.1.2021 | | | |
| POU, RAT | | N
  P2 | 1.1.2021 | 31.1.2021 | | | |
| GB-2.13 | Amlwchi lähedal, Anglesey saar, Wales:
  piirkond, mis asub 10 km raadiusega ringis, mille keskpunkti koordinaadid 1984. aasta rahvusvahelise geodeetiliste koordinaatide süsteemi WGS 84 järgi on 53,38° N ja 4,30° W | BPP, BPR, DOC, DOR, HEP, HER, SRP, SRA, LT20 | | N
  P2 | 27.1.2021 | | A | | |
| WGM | | P2 | 27.1.2021 | | | | |
| POU, RAT | | N
  P2 | 27.1.2021 | | | | |
| GB-2.14 | Redcari lähedal, Redcar ja Cleveland, Inglismaa:
  piirkond, mis asub 10 km raadiusega ringis, mille keskpunkti koordinaadid 1984. aasta rahvusvahelise geodeetiliste koordinaatide süsteemi WGS 84 järgi on 54,57° N ja 1,07° W | BPP, BPR, DOC, DOR, HEP, HER, SRP, SRA, LT20 | | N
  P2 | 8.2.2021 | | A | | |
| WGM | | P2 | 8.2.2021 | | | | |
| POU, RAT | | N
  P2 | 8.2.2021 | | | | |

„GB – Ühendkuningriik (*1)

GB-0

Kogu riik

SPF

EP, E

GB-1

Ühendkuningriik: kogu riik, välja arvatud piirkond GB-2

BPP, BPR, DOC, DOR, HEP, HER, SRP, SRA, LT20

N

A

WGM

POU, RAT

N

GB-2

Ühendkuningriigi territoorium, mille moodustavad järgmised alad:

GB-2.1

Põhja-Yorkshire’i krahvkond:

piirkond, mis asub 10 km raadiusega ringis, mille keskpunkti koordinaadid 1984. aasta rahvusvahelise geodeetiliste koordinaatide süsteemi WGS 84 järgi on 54,30° N ja 1,47° W

BPP, BPR, DOC, DOR, HEP, HER, SRP, SRA, LT20

N

P2

1.1.2021

6.1.2021

A

WGM

P2

1.1.2021

6.1.2021

POU, RAT

N

P2

1.1.2021

6.1.2021

GB-2.2

Põhja-Yorkshire’i krahvkond:

piirkond, mis asub 10 km raadiusega ringis, mille keskpunkti koordinaadid 1984. aasta rahvusvahelise geodeetiliste koordinaatide süsteemi WGS 84 järgi on 54,29° N ja 1,45° W

BPP, BPR, DOC, DOR, HEP, HER, SRP, SRA, LT20

N

P2

1.1.2021

8.1.2021

A

WGM

P2

1.1.2021

8.1.2021

POU, RAT

N

P2

1.1.2021

8.1.2021

GB-2.3

Norfolki krahvkond:

piirkond, mis asub 10 km raadiusega ringis, mille keskpunkti koordinaadid 1984. aasta rahvusvahelise geodeetiliste koordinaatide süsteemi WGS 84 järgi on 52,49° N ja 0,95° E

BPP, BPR, DOC, DOR, HEP, HER, SRP, SRA, LT20

N

P2

1.1.2021

10.1.2021

A

WGM

P2

1.1.2021

10.1.2021

POU, RAT

N

P2

1.1.2021

10.1.2021

GB-2.4

Norfolki krahvkond:

piirkond, mis asub 10 km raadiusega ringis, mille keskpunkti koordinaadid 1984. aasta rahvusvahelise geodeetiliste koordinaatide süsteemi WGS 84 järgi on 52,72° N ja 0,15° E

BPP, BPR, DOC, DOR, HEP, HER, SRP, SRA, LT20

N

P2

1.1.2021

11.1.2021

A

WGM

P2

1.1.2021

11.1.2021

POU, RAT

N

P2

1.1.2021

11.1.2021

GB-2.5

Derbyshire’i krahvkond:

piirkond, mis asub 10 km raadiusega ringis, mille keskpunkti koordinaadid 1984. aasta rahvusvahelise geodeetiliste koordinaatide süsteemi WGS 84 järgi on 52,93° N ja 1,57° W

BPP, BPR, DOC, DOR, HEP, HER, SRP, SRA, LT20

N

P2

1.1.2021

17.1.2021

A

WGM

P2

1.1.2021

17.1.2021

POU, RAT

N

P2

1.1.2021

17.1.2021

GB-2.6

Põhja-Yorkshire’i krahvkond:

piirkond, mis asub 10 km raadiusega ringis, mille keskpunkti koordinaadid 1984. aasta rahvusvahelise geodeetiliste koordinaatide süsteemi WGS 84 järgi on 54,37° N ja 2,16° W

BPP, BPR, DOC, DOR, HEP, HER, SRP, SRA, LT20

N

P2

1.1.2021

19.1.2021

A

WGM

P2

1.1.2021

19.1.2021

POU, RAT

N

P2

1.1.2021

19.1.2021

GB-2.7

Orkney saared:

piirkond, mis asub 10 km raadiusega ringis, mille keskpunkti koordinaadid 1984. aasta rahvusvahelise geodeetiliste koordinaatide süsteemi WGS 84 järgi on 59,28° N ja 2,44° W

BPP, BPR, DOC, DOR, HEP, HER, SRP, SRA, LT20

N

P2

1.1.2021

20.1.2021

A

WGM

P2

1.1.2021

20.1.2021

POU, RAT

N

P2

1.1.2021

20.1.2021

GB-2.8

Dorseti krahvkond:

piirkond, mis asub 10 km raadiusega ringis, mille keskpunkti koordinaadid 1984. aasta rahvusvahelise geodeetiliste koordinaatide süsteemi WGS 84 järgi on 51,06° N ja 2,27° W

BPP, BPR, DOC, DOR, HEP, HER, SRP, SRA, LT20

N

P2

1.1.2021

20.1.2021

A

WGM

P2

1.1.2021

20.1.2021

POU, RAT

N

P2

1.1.2021

20.1.2021

GB-2.9

Norfolki krahvkond:

piirkond, mis asub 10 km raadiusega ringis, mille keskpunkti koordinaadid 1984. aasta rahvusvahelise geodeetiliste koordinaatide süsteemi WGS 84 järgi on 52,52° N ja 0,96° E

BPP, BPR, DOC, DOR, HEP, HER, SRP, SRA, LT20

N

P2

1.1.2021

23.1.2021

A

WGM

P2

1.1.2021

23.1.2021

POU, RAT

N

P2

1.1.2021

23.1.2021

GB-2.10

Norfolki krahvkond:

piirkond, mis asub 10 km raadiusega ringis, mille keskpunkti koordinaadid 1984. aasta rahvusvahelise geodeetiliste koordinaatide süsteemi WGS 84 järgi on 52,52° N ja 0,95° E

BPP, BPR, DOC, DOR, HEP, HER, SRP, SRA, LT20

N

P2

1.1.2021

28.1.2021

A

WGM

P2

1.1.2021

28.1.2021

POU, RAT

N

P2

1.1.2021

28.1.2021

GB-2.11

Norfolki krahvkond:

piirkond, mis asub 10,4 km raadiusega ringis, mille keskpunkti koordinaadid 1984. aasta rahvusvahelise geodeetiliste koordinaatide süsteemi WGS 84 järgi on 52,53° N ja 0,66° E

BPP, BPR, DOC, DOR, HEP, HER, SRP, SRA, LT20

N

P2

1.1.2021

7.2.2021

A

WGM

P2

1.1.2021

7.2.2021

POU, RAT

N

P2

1.1.2021

7.2.2021

GB-2.12

Devoni krahvkond:

piirkond, mis asub 10 km raadiusega ringis, mille keskpunkti koordinaadid 1984. aasta rahvusvahelise geodeetiliste koordinaatide süsteemi WGS 84 järgi on 50,70° N ja 3,36° W

BPP, BPR, DOC, DOR, HEP, HER, SRP, SRA, LT20

N

P2

1.1.2021

31.1.2021

A

WGM

P2

1.1.2021

31.1.2021

POU, RAT

N

P2

1.1.2021

31.1.2021

GB-2.13

Amlwchi lähedal, Anglesey saar, Wales:

piirkond, mis asub 10 km raadiusega ringis, mille keskpunkti koordinaadid 1984. aasta rahvusvahelise geodeetiliste koordinaatide süsteemi WGS 84 järgi on 53,38° N ja 4,30° W

BPP, BPR, DOC, DOR, HEP, HER, SRP, SRA, LT20

N

P2

27.1.2021

A

WGM

P2

27.1.2021

POU, RAT

N

P2

27.1.2021

GB-2.14

Redcari lähedal, Redcar ja Cleveland, Inglismaa:

piirkond, mis asub 10 km raadiusega ringis, mille keskpunkti koordinaadid 1984. aasta rahvusvahelise geodeetiliste koordinaatide süsteemi WGS 84 järgi on 54,57° N ja 1,07° W

BPP, BPR, DOC, DOR, HEP, HER, SRP, SRA, LT20

N

P2

8.2.2021

A

WGM

P2

8.2.2021

POU, RAT

N

P2

8.2.2021

---

(*1)  Vastavalt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingule, eriti Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokolli artikli 5 lõikele 4 koostoimes kõnealuse protokolli 2. lisaga, ei hõlma käesolevas lisas olevad viited Ühendkuningriigile Põhja-Iirimaad.“

*1

---