# Euroopa Liidu C 150/2017

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 150 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 60. Aastakäik13. mai 2017 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 150

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

60. Aastakäik13. mai 2017

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2017/C 150/01 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (juhtum M.8462 – KKR / CDPQ / USI Insurance Services) (
  1
  ) | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2017/C 150/01

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (juhtum M.8462 – KKR / CDPQ / USI Insurance Services) (
  1
  )

1

1

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2017/C 150/02 | Euro vahetuskurss | 2 |
| 2017/C 150/03 | Komisjoni teatis — Ringluses olevate lubatud heitkoguse ühikute koguarvu avaldamine seoses direktiiviga 2003/87/EÜ loodud ELi heitkogustega kauplemise süsteemi raames toimiva turustabiilsusreserviga | 3 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2017/C 150/02

Euro vahetuskurss

2

2017/C 150/03

Komisjoni teatis — Ringluses olevate lubatud heitkoguse ühikute koguarvu avaldamine seoses direktiiviga 2003/87/EÜ loodud ELi heitkogustega kauplemise süsteemi raames toimiva turustabiilsusreserviga

3

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2017/C 150/04 | Eelteatis koondumise kohta (juhtum M.8477 – LGP / OMERS / OPE Caliber Holdings) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 6 |
| 2017/C 150/05 | Eelteatis koondumise kohta (juhtum M.8286 – RHI / Magnesita Refratários) (
  1
  ) | 7 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2017/C 150/06 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine | 8 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2017/C 150/04

Eelteatis koondumise kohta (juhtum M.8477 – LGP / OMERS / OPE Caliber Holdings) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

6

2017/C 150/05

Eelteatis koondumise kohta (juhtum M.8286 – RHI / Magnesita Refratários) (
  1
  )

1

7

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2017/C 150/06

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine

8

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 13.5.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 150/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 150/1

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(juhtum M.8462 – KKR / CDPQ / USI Insurance Services)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2017/C 150/01)

10. mail 2017 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32017M8462 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32017M8462 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 13.5.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 150/2 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 150/2

---

Euro vahetuskurss (1)

12. mai 2017

(2017/C 150/02)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,0876 |
| JPY | Jaapani jeen | 123,82 |
| DKK | Taani kroon | 7,4402 |
| GBP | Inglise nael | 0,84588 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,6673 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,0963 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 9,3665 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 26,576 |
| HUF | Ungari forint | 310,24 |
| PLN | Poola zlott | 4,2170 |
| RON | Rumeenia leu | 4,5450 |
| TRY | Türgi liir | 3,9038 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,4731 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4941 |
| HKD | Hongkongi dollar | 8,4761 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,5892 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,5314 |
| KRW | Korea vonn | 1 226,52 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 14,6336 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,5047 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,4225 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 14 497,16 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,7243 |
| PHP | Filipiini peeso | 54,087 |
| RUB | Vene rubla | 62,3148 |
| THB | Tai baat | 37,778 |
| BRL | Brasiilia reaal | 3,4227 |
| MXN | Mehhiko peeso | 20,5521 |
| INR | India ruupia | 69,9395 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,0876

JPY

Jaapani jeen

123,82

DKK

Taani kroon

7,4402

GBP

Inglise nael

0,84588

SEK

Rootsi kroon

9,6673

CHF

Šveitsi frank

1,0963

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

9,3665

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

26,576

HUF

Ungari forint

310,24

PLN

Poola zlott

4,2170

RON

Rumeenia leu

4,5450

TRY

Türgi liir

3,9038

AUD

Austraalia dollar

1,4731

CAD

Kanada dollar

1,4941

HKD

Hongkongi dollar

8,4761

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,5892

SGD

Singapuri dollar

1,5314

KRW

Korea vonn

1 226,52

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

14,6336

CNY

Hiina jüaan

7,5047

HRK

Horvaatia kuna

7,4225

IDR

Indoneesia ruupia

14 497,16

MYR

Malaisia ringit

4,7243

PHP

Filipiini peeso

54,087

RUB

Vene rubla

62,3148

THB

Tai baat

37,778

BRL

Brasiilia reaal

3,4227

MXN

Mehhiko peeso

20,5521

INR

India ruupia

69,9395

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 13.5.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 150/3 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 150/3

---

KOMISJONI TEATIS

Ringluses olevate lubatud heitkoguse ühikute koguarvu avaldamine seoses direktiiviga 2003/87/EÜ loodud ELi heitkogustega kauplemise süsteemi raames toimiva turustabiilsusreserviga

(2017/C 150/03)

1.   Sissejuhatus

Euroopa Parlament ja nõukogu võtsid 2015. aastal vastu otsuse luua Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2003/87/EÜ (1) loodud ELi heitkogustega kauplemise süsteemi (HKS) raames turustabiilsusreserv (2). See reserv rakendatakse tööle alates aastast 2019. Turustabiilsusreservi eesmärk on vältida olukorda, kus ELi CO2-turul tekib lubatud heitkoguse ühikute (LHÜde) suur struktuurne ülejääk ja sellega kaasneb oht, et ELi HKSi kaudu ei anta vajalikku investeerimissignaali ELi heitkoguste kulutõhusal viisil vähendamise eesmärgi täitmiseks.

Nimetatud otsuses on sätestatud, et alates 2017. aastast avaldab komisjon iga aasta 15. maiks ringluses olevate LHÜde koguarvu. Selle arvu alusel määratakse kindlaks, kas järgneval aastal enampakkumisel müüa kavandatavad LHÜd tuleks paigutada reservi.

Käesolevas teatises on seoses turustabiilsusreserviga esmakordselt avaldatud ringluses olevate LHÜde koguarv ning see on esitatud 2016. aasta kohta. Peale selle on teatises üksikasjalikult kirjeldatud, kuidas see arv on leitud. Kuna turustabiilsusreserv rakendatakse tööle alles 2019. aastal, on käesolev dokument avaldatud teavitamise eesmärgil. Ehkki see on turustabiilsusreservi otsuse artikli 1 lõike 4 kohaselt nõutav, ei too see kaasa LHÜde paigutamist reservi.

2.   Turustabiilsusreservi toimimine

Turustabiilsusreserv hakkab automaatselt tööle, kui ringluses olevate LHÜde koguarv ulatub väljapoole kindlaksmääratud vahemikku. LHÜsid lisatakse reservi juhul, kui ringluses olevate LHÜde koguarv on üle künniseks määratud 833 miljoni (3). LHÜsid vabastatakse reservist juhul, kui ringluses olevate LHÜde koguarv on alla 400 miljoni. LHÜde lisamiseks reservi müüakse neid tulevikus enampakkumisel vähem ning nende reservist vabastamiseks müüakse neid enampakkumisel 100 miljoni võrra rohkem.

Seepärast on reservi toimimise seisukohalt väga oluline avaldada ringluses olevate LHÜde koguarv, mille alusel toimub LHÜde reservi lisamine või sealt vabastamine.

3.   Lubatud heitkoguse ühikute koguarv

Otsuse (EL) 2015/1814 artikli 1 lõikes 4 on sätestatud: „Ringluses olevate LHÜde koguarv asjaomasel aastal on alates 1. jaanuarist 2008 emiteeritud LHÜde kumulatiivne arv, sealhulgas direktiivi 2003/87/EÜ artikli 13 lõike 2 kohaselt kõnealusel perioodil väljastatud LHÜde arv ning käitiste õigused kasutada ELi HKSi kohaseid rahvusvahelisi ühikuid seoses enne kõnealuse aasta 31. detsembrit tekkinud heitkogustega; sellest arvatakse maha ELi HKSi kuuluvate käitiste tõendatud heitkoguste summa tonnides ajavahemikul 1. jaanuarist 2008 kuni sama aasta 31. detsembrini, kõik direktiivi 2003/87/EÜ artikli 12 lõike 4 kohaselt kehtetuks tunnistatud LHÜd ning reservis olevate LHÜde arv.“

Lühidalt arvutatakse turustabiilsusreservi lisamise ja sealt vabastamise seisukohalt oluline ringluses olevate LHÜde koguarv järgmise valemiga:

ringluses olevate LHÜde koguarv = pakkumine – (nõudlus + turustabiilsusreservis olevad LHÜd).

Ringluses olevate LHÜde koguarv sõltub kolmest eri näitajast: esiteks, alates 1. jaanuarist 2008 pakkumisel olevate LHÜde arvust, teiseks, tagastatud või kehtetuks tunnistatud LHÜde arvust („nõudlus“), ning kolmandaks, reservi mahust.

Selles kontekstis ei võeta arvesse lennunduse LHÜsid ega lennundusest tulenevaid tõendatud heitkoguseid.

3.1.   Pakkumine

LHÜde pakkumine turul sõltub järgmisest viiest eri näitajast:

| — | ajavahemikuga 2008–2012 (2. etapp) seotud ülekantud LHÜde arv, |
| --- | --- |

—

ajavahemikuga 2008–2012 (2. etapp) seotud ülekantud LHÜde arv,

| — | 1. jaanuarist 2013 kuni 31. detsembrini 2016 enampakkumisel müüdud LHÜde arv (4), |
| --- | --- |

—

1. jaanuarist 2013 kuni 31. detsembrini 2016 enampakkumisel müüdud LHÜde arv (4),

| — | 1. jaanuarist 2013 kuni 31. detsembrini 2016 tasuta, sealhulgas uute osalejate reservist eraldatud LHÜde arv, |
| --- | --- |

—

1. jaanuarist 2013 kuni 31. detsembrini 2016 tasuta, sealhulgas uute osalejate reservist eraldatud LHÜde arv,

| — | Euroopa Investeerimispangas programmi NER300 raames rahaks ümber arvutatud LHÜde arv ning |
| --- | --- |

—

Euroopa Investeerimispangas programmi NER300 raames rahaks ümber arvutatud LHÜde arv ning

| — | rahvusvaheliste ühikute kasutusõiguse alusel käitiste kasutatud ühikute arv seoses kuni 31. detsembrini 2016 tekkinud heitkogustega. |
| --- | --- |

—

rahvusvaheliste ühikute kasutusõiguse alusel käitiste kasutatud ühikute arv seoses kuni 31. detsembrini 2016 tekkinud heitkogustega.

ELi HKSi 2. etapist üle kantud LHÜde arv on 1 749 540 826 (5). See ülekantud ühikute koguarv on ELi HKSi 2. etapi jooksul eraldatud selliste LHÜde koguarv, mida ei tagastatud vastavalt tõendatud heitkogustele ega tunnistatud kehtetuks. Seega väljendatakse selle arvuga selliste HKSi LHÜde arvu, mis olid ajavahemiku 2013–2020 (3. etapi) alguskuupäeval 1. jaanuaril 2013 ringluses, ning seda võetakse sellisel kujul arvesse ka arvutuses, millega tehakse kindlaks ringluses olevate LHÜde koguarv.

Vastavalt ühise enampakkumisplatvormi ja asjakohaste ühismeetme väliste platvormide kaudu korraldatud enampakkumisi käsitlevatele aruannetele (6) on nn varajastel enampakkumistel ja 1. jaanuarist 2013 kuni 31. detsembrini 2016 korraldatud enampakkumistel müüdud 2 774 262 500 LHÜd.

Ajavahemikul 1. jaanuarist 2013 kuni 31. detsembrini 2016 eraldati tasuta, sealhulgas uute osalejate reservist 3 600 800 263 LHÜd (7).

Euroopa Investeerimispangas on programmi NER300 raames rahaks ümber arvutatud 300 000 000 LHÜd (8).

Rahvusvaheliste ühikute kasutusõiguse alusel käitiste kasutatud ühikute arv seoses kuni 31. detsembrini 2016 tekkinud heitkogustega on 408 812 200 (9).

3.2.   Nõudlus

Nõudluse leidmiseks liidetakse käitiste summaarsele tõendatud heitkogusele ajavahemikul 1. jaanuarist 2013 kuni 31. detsembrini 2016, (10) mis on 7 139 317 195 LHÜd, (11) samal perioodil kehtetuks tunnistatud LHÜde arv, mis on 193 697.

3.3.   Turustabiilsusreservi maht

Kuna turustabiilsusreserv rakendatakse tööle 2019. aastal, ei ole selles praegu ühtki LHÜd.

3.4.   Ringluses olevate LHÜde koguarv

Eelkirjeldatust lähtuvalt on ringluses olevate LHÜde koguarv 1 693 904 897.

4.   Kokkuvõte

Kooskõlas turustabiilsusreservi käsitlevate kokkulepitud eeskirjadega ei paigutata 2017. aastal avaldatud näitaja alusel reservi ühtki LHÜd.

Järgmine kord avaldatakse kõnealune näitaja 2018. aasta mais. Selle alusel määratakse kindlaks esimene reservi paigutatav kogus ajavahemikuks jaanuarist kuni augustini 2019.

Tabel 1

Ülevaade

| Pakkumine |
| --- |
| a) | 2. etapist üle kantud |

Pakkumine

a)

2. etapist üle kantud

1 749 540 826

| b) | Ajavahemikul 1. jaanuarist 2013 kuni 31. detsembrini 2016 tasuta, sealhulgas uute osalejate reservist eraldatud LHÜde koguarv |
| --- | --- |

b)

Ajavahemikul 1. jaanuarist 2013 kuni 31. detsembrini 2016 tasuta, sealhulgas uute osalejate reservist eraldatud LHÜde koguarv

3 600 800 263

| c) | Ajavahemikul 1. jaanuarist 2013 kuni 31. detsembrini 2016 enampakkumistel, sh varajastel enampakkumistel müüdud LHÜde koguarv |
| --- | --- |

c)

Ajavahemikul 1. jaanuarist 2013 kuni 31. detsembrini 2016 enampakkumistel, sh varajastel enampakkumistel müüdud LHÜde koguarv

2 774 262 500

| d) | Euroopa Investeerimispangas programmi NER300 raames rahaks ümber arvutatud LHÜde arv |
| --- | --- |

d)

Euroopa Investeerimispangas programmi NER300 raames rahaks ümber arvutatud LHÜde arv

300 000 000

| e) | Rahvusvaheliste ühikute kasutusõiguse alusel käitiste kasutatud ühikute arv seoses kuni 31. detsembrini 2016 tekkinud heitkogustega |
| --- | --- |

e)

Rahvusvaheliste ühikute kasutusõiguse alusel käitiste kasutatud ühikute arv seoses kuni 31. detsembrini 2016 tekkinud heitkogustega

408 812 200

Kokku (pakkumine)

8 833 415 789

Nõudlus

| a) | Käitiste tõendatud heitkogus ELi HKSi raames ajavahemikul 1. jaanuarist 2013 kuni 31. detsembrini 2016 tonnides |
| --- | --- |

a)

Käitiste tõendatud heitkogus ELi HKSi raames ajavahemikul 1. jaanuarist 2013 kuni 31. detsembrini 2016 tonnides

7 139 317 195

| b) | Direktiivi 2003/87/EÜ artikli 12 lõike 4 kohaselt 31. detsembriks 2016 kehtetuks tunnistatud LHÜde arv |
| --- | --- |

b)

Direktiivi 2003/87/EÜ artikli 12 lõike 4 kohaselt 31. detsembriks 2016 kehtetuks tunnistatud LHÜde arv

193 697

Kokku (nõudlus)

7 139 510 892

Turustabiilsusreservi maht

Reservis olevate LHÜde arv

0

Ringluses olevate LHÜde koguarv

1 693 904 897

---

(1)  ELT L 275, 25.10.2003, lk 32.

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. oktoobri 2015. aasta otsus (EL) 2015/1814, mis käsitleb ELi kasvuhoonegaaside heitkogustega kauplemise süsteemi turustabiilsusreservi loomist ja toimimist ning millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ (ELT L 264, 9.10.2015, lk 1).

(3)  Selle künnise puhul on lähtutud kehtivatest õigusnormidest. HKSi läbivaatamise raames kaalutava turustabiilsusnäitajate muutmise korral võib see ajutiselt muutuda.

(4)  See arv hõlmab ka nn varajasi enampakkumisi, st ajavahemikul 2013–2020 kehtivaid LHÜsid, mis on müüdud enampakkumisel enne 1. jaanuari 2013.

(5)  Vt 2015. aasta aruanne CO2-turu kohta: COM(2015) 576.

(6)  Kättesaadavad aadressidel http://www.eex.com/en/products/environmental-markets/emissions-auctions/archive ja https://www.theice.com/marketdata/reports/148.

(7)  Vastavalt 1. aprillil 2017 tehtud väljavõttele ELi tehingulogist.

(8)  Esimese osana 2011. ja 2012. aastal müüdud 200 miljonit LHÜd ning teise osana 2013. ja 2014. aastal müüdud 100 miljonit LHÜd; üksikasjalikum teave on esitatud aadressil https://ec.europa.eu/clima/sites/clima/files/lowcarbon/ner300/docs/summary_report_ner300_monetisation_en.pdf.

(9)  Vastavalt 1. aprillil 2017 tehtud väljavõttele ELi tehingulogist.

(10)  Teave tõendatud heitkoguste kohta ajavahemikul 2008–2012 on esitatud ülekantud ühikute koguarvu käsitlevates selgitustes (jaotis 3.1).

(11)  See summaarne tõendatud heitkogus põhineb 1. aprillil 2017 tehtud väljavõttel ELi tehingulogist ning selle puhul on arvesse võetud 31. märtsiks 2017 esitatud andmed tõendatud heitkoguste kohta. Seepärast ei kajastu selles arvus pärast nimetatud kuupäeva heitkoguste kohta esitatud andmed.

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 13.5.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 150/6 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 150/6

---

Eelteatis koondumise kohta

(juhtum M.8477 – LGP / OMERS / OPE Caliber Holdings)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2017/C 150/04)

| 1. | 5. mail 2017 sai Euroopa Komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtjad Leonard Green & Partners, L.P. („LGP“, USA) ja OPE USA Investment Corporation („OPE“)., üksus, mis on osa laiemast grupist OMERS Group („OMERS Group“, Kanada), omandavad ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja OPE Caliber Holdings Inc. üle, millele koos temale täielikult kuuluvate tütarettevõtjatega osutatakse kui Caliber Collision Centers („CCC“, USA), aktsiate või osade ostu teel. |
| --- | --- |

1.

5. mail 2017 sai Euroopa Komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtjad Leonard Green & Partners, L.P. („LGP“, USA) ja OPE USA Investment Corporation („OPE“)., üksus, mis on osa laiemast grupist OMERS Group („OMERS Group“, Kanada), omandavad ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja OPE Caliber Holdings Inc. üle, millele koos temale täielikult kuuluvate tütarettevõtjatega osutatakse kui Caliber Collision Centers („CCC“, USA), aktsiate või osade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | LGP on börsivälistesse ettevõtjatesse investeeriv USA ettevõtja, mille peakorter asub Los Angeleses. LGP keskendub peamiselt järgmistele sektoritele: jaekaubandus, tarbijad, tervishoid, heaolu, ettevõtjad, tarbijateenused ja turustamine; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

LGP on börsivälistesse ettevõtjatesse investeeriv USA ettevõtja, mille peakorter asub Los Angeleses. LGP keskendub peamiselt järgmistele sektoritele: jaekaubandus, tarbijad, tervishoid, heaolu, ettevõtjad, tarbijateenused ja turustamine;

| — | OMERS Group on Ontario munitsipaalteenistujate pensionisüsteemi põhipensionikava haldaja Kanadas; |
| --- | --- |

—

OMERS Group on Ontario munitsipaalteenistujate pensionisüsteemi põhipensionikava haldaja Kanadas;

| — | CCC opereerib mootorsõidukite remondikeskusi USAs. CCC tegutseb üksnes USAs ning ei oma olemasolevat või prognoositavat äritegevust ega tulu EMPs. CCC on praegu OPE ainukontrolli all. |
| --- | --- |

—

CCC opereerib mootorsõidukite remondikeskusi USAs. CCC tegutseb üksnes USAs ning ei oma olemasolevat või prognoositavat äritegevust ega tulu EMPs. CCC on praegu OPE ainukontrolli all.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse kohaldamisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleb märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda kõnealuses teatises sätestatud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse kohaldamisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleb märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda kõnealuses teatises sätestatud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301) või elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) teel või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.8477 – LGP / OMERS / OPE Caliber Holdings):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussels |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301) või elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) teel või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.8477 – LGP / OMERS / OPE Caliber Holdings):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussels

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

---

| 13.5.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 150/7 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 150/7

---

Eelteatis koondumise kohta

(juhtum M.8286 – RHI / Magnesita Refratários)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2017/C 150/05)

| 1. | 5. mail 2017 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava ja artikli 4 lõike 5 kohaselt tehtud ettepanekule järgnenud teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja RHI AG (Austria) omandab täieliku kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Magnesita Refratários SA (Brasiilia) üle aktsiate või osade ostu teel. |
| --- | --- |

1.

5. mail 2017 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava ja artikli 4 lõike 5 kohaselt tehtud ettepanekule järgnenud teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja RHI AG (Austria) omandab täieliku kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Magnesita Refratários SA (Brasiilia) üle aktsiate või osade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:
  —   RHI AG: tulekindlate toodete, süsteemide ja teenuste tarned, toorainete kaevandamine EMPs ja kogu maailmas.
  —   Magnesita Refratários SA: tulekindlate toodete, süsteemide ja teenuste tarned, toorainete kaevandamine EMPs ja kogu maailmas. |
| --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—   RHI AG: tulekindlate toodete, süsteemide ja teenuste tarned, toorainete kaevandamine EMPs ja kogu maailmas.

—   Magnesita Refratários SA: tulekindlate toodete, süsteemide ja teenuste tarned, toorainete kaevandamine EMPs ja kogu maailmas.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse kohaldamisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse kohaldamisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301) või elektronpostiga (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või posti teel järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.8286 – RHI / Magnesita Refratários):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussels |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301) või elektronpostiga (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või posti teel järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.8286 – RHI / Magnesita Refratários):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussels

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 13.5.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 150/8 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 150/8

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine

(2017/C 150/06)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51.

KOONDDOKUMENT

„PORC NOIR DE BIGORRE“

ELi nr: PDO-FR-02106 – 14.1.2016

KPN ( X ) KGT ( )

1.   Nimetus(ed)

„Porc noir de Bigorre“

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Prantsusmaa

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

Klass 1.1. Värske liha (ja rups)

3.2.   Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Sealiha „Porc noir de Bigorre“ (Bigorre'i musta sea liha) pärineb Gascogne'i puhtast tõust lihasea isas- ja emasloomadelt, kes on tapetud 12–24 kuu vanusena.

Rümba väikseim kaal on 100 kg ning käsitsimeetodil mõõdetud nimmelihast katva rasvakihi paksus on vähemalt 30 mm ja lihaskihi paksus vähemalt 45 mm.

Seljapeki analüüs näitab, et rasv sisaldab neofütadieeni (rohusöömist markeeriv süsivesinik) koguses üle 0,4 UAA (Unité Arbitraire de Zone).

Liha on sügavpunast värvi. Keskse tuharalihase (gluteus medius) värvus jaapani värviskaala kohaselt on vähemalt 3. Sisemine rasv on valge ning lihastevahelise rasva osakaal seljalihases (longissimus dorsi) vähemalt 2,5 %.

Küpsetatud liha tekstuur on pisut kiuline, suussulav, mahlane, maitsev ja õrn.

Liha turustatakse jahutatuna, keelatud on sügavkülmutatud ja ülessulatatud liha turustamine jahutatuna.

3.3.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Imetamise ajal võib põrsastele anda täiendsööta, mis koosneb teravilja, soja ja piimapulbri segust. Kõnealusel ajavahemikul ühe põrsa kohta tarbitava täiendsööda maksimumkogus on 5 kg. Täiendsööt võib pärineda väljastpoolt geograafilist piirkonda. Kogu sööt ei saa tegelikult pärineda geograafilisest piirkonnast, mille topograafilised ja klimaatilised tingimused ei luba toota kõiki taimseid tooraineid, eelkõige valke ega kaunvilju, mis on loomade tasakaalustatud söötmisel asendamatud. See sööda osa, mis piirdub viie kilogrammiga, on väiksem kui emapiima osa, mida põrsas sööb keskmiselt 40 liitrit (kuivainena ligikaudu 8 kg) ja mis pärineb geograafilisest piirkonnast. Teraviljast, sojast ja piimapulbrist koosnevat segu ei või omakorda lugeda määratletud geograafilisest piirkonnast pärinevaks eri tarneallikate tõttu.

Pärast emapiimast võõrutamist antakse põrsastele sööta, mis koosneb teraviljast (vähemalt 70 % brutokaalust) ning millele lisatakse valke (rüpsikook, päevalillekook, põlduba, hernes), mineraale ja vitamiine. Teravili peab pärinema geograafilisest piirkonnast.

Alates 3,5–6 kuu vanusest kasvatatakse nuumamisfaasis põrsaid rohukamaral, kusjuures loomade suurim tihedus hektari kohta on 20. Selle käigus saavad põrsad osa oma söödast rohuna. Põrsad toituvad rohust, põhiliselt ristikust ja kõrrelistest, puuviljadest ja muudest kohalikest taimedest.

Põrsaid nuumatakse täiendsöödaga. See sisaldab vähemalt 70 % teravilja (nisu, kaer, oder, rukis, tritik), millele lisanduvad neist valmistatud tooted ja/või valgu- (põlduba, hernes, rüpsikook, päevalillekook), mineraali- ja vitamiinilisand. Teravili peab pärinema geograafilisest piirkonnast. Vaid valgu-, mineraali- ja vitamiinilisand pärineb väljastpoolt piirkonda. Piirkonna piirangute tõttu ei ole nende tootmine geograafilises piirkonnas piisav.

Täiendsööda suurim päevane kogus sea kohta on 3 kg (kuivainena).

Nende eeskirjadega tagatakse, et vähemalt 72,6 % looma poolt tema elu jooksul tarbitavast söödast pärineb geograafilisest piirkonnast.

3.4.   Täpsustage tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Loomad sünnivad, neid kasvatatakse, nuumatakse ja nad tapetakse geograafilises piirkonnas.

3.5.   Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

—

3.6.   Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Iga poolrümp on märgistatud seljatüki kohal klambriga rümba sisse kinnitatud etiketiga, millele on kantud tapmise kuupäev, kasvataja ja nuumaja number, tapamaja number, sea number ja märgis „NB“.

Kuni lõppturustajani saadetakse rümbaga kaasa märgis, millele on lisaks õigusnormidega ette nähtud kohustuslikule teabele kantud järgmine: kasvataja nimi ja number, sea number, tapmise kuupäev.

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Geograafiline piirkond hõlmab järgmisi kommuune või nende osi.

Terviklikult hõlmatud kommuunid:

Haute-Garonne'i departemang:

Ardiège, Aspret-Sarrat, Ausson, Bagiry, Balesta, Barbazan, Blajan, Bordes-de-Rivière, Boudrac, Boulogne-sur-Gesse, Cardeilhac, Cassagnabère-Tournas, Cazaril-Tambourès, Charlas, Ciadoux, Cier-de-Rivière, Clarac, Cuguron, Le Cuing, Eup, Franquevielle, Galié, Génos, Gensac-de-Boulogne, Gourdan-Polignan, Huos, Labarthe-Rivière, Labroquère, Lalouret-Laffiteau, Larcan, Larroque, Lécussan, Lespugue, Lodes, Loudet, Lourde, Lunax, Luscan, Malvezie, Martres-de-Rivière, Mont-de-Galié, Montgaillard-sur-Save, Montmaurin, Montréjeau, Nénigan, Nizan-Gesse, Ore, Payssous, Pointis-de-Rivière, Ponlat-Taillebourg, Régades, Saint-Bertrand-de-Comminges, Saint-Gaudens, Saint-Ignan, Saint-Lary-Boujean, Saint-Loup-en-Comminges, Saint-Marcet, Saint-Pé-d'Ardet, Saint-Pé-Delbosc, Saint-Plancard, Saman, Sarrecave, Sarremezan, Sauveterre-de-Comminges, Saux-et-Pomarède, Sédeilhac, Seilhan, Les Tourreilles, Valcabrère, Valentine, Villeneuve-de-Rivière, Villeneuve-Lécussan.

Gersi departemang:

| — | kantoni Mirande-Astarac kommuunid, välja arvatud Lamazère; |
| --- | --- |

—

kantoni Mirande-Astarac kommuunid, välja arvatud Lamazère;

| — | kantoni Pardiac-Rivière-Basse kommuunid, välja arvatud Castelnau-d'Anglès, L'Isle-de-Noé, Izotges, Montesquiou, Mouchès; |
| --- | --- |

—

kantoni Pardiac-Rivière-Basse kommuunid, välja arvatud Castelnau-d'Anglès, L'Isle-de-Noé, Izotges, Montesquiou, Mouchès;

| — | kantoni Astarac-Gimone kommuunid Arrouède, Aujan-Mournède, Bellegarde, Bézues-Bajon, Cabas-Loumassès, Chélan, Cuélas, Esclassan-Labastide, Labarthe, Lalanne-Arqué, Lourties-Monbrun, Manent-Montané, Masseube, Moncorneil-Grazan, Monlaur-Bernet, Mont-d'Astarac, Panassac, Ponsan-Soubiran, Pouy-Loubrin, Saint-Arroman, Saint-Blancard, Samaran, Sarcos, Seissan, Sère; |
| --- | --- |

—

kantoni Astarac-Gimone kommuunid Arrouède, Aujan-Mournède, Bellegarde, Bézues-Bajon, Cabas-Loumassès, Chélan, Cuélas, Esclassan-Labastide, Labarthe, Lalanne-Arqué, Lourties-Monbrun, Manent-Montané, Masseube, Moncorneil-Grazan, Monlaur-Bernet, Mont-d'Astarac, Panassac, Ponsan-Soubiran, Pouy-Loubrin, Saint-Arroman, Saint-Blancard, Samaran, Sarcos, Seissan, Sère;

| — | kantoni Fezensac kommuunid Gazax-et-Baccarisse, Peyrusse-Grande, Peyrusse-Vieille, Saint-Pierre-d'Aubézies. |
| --- | --- |

—

kantoni Fezensac kommuunid Gazax-et-Baccarisse, Peyrusse-Grande, Peyrusse-Vieille, Saint-Pierre-d'Aubézies.

Pyrénées-Atlantiquesi departemang:

Aast, Bédeille, Bentayou-Sérée, Casteide-Doat, Castéra-Loubix, Coarraze, Ger, Labatmale, Labatut, Lamayou, Maure, Monségur, Montaner, Montaut, Ponson-Debat-Pouts, Ponson-Dessus, Pontacq, Pontiacq-Viellepinte, Saint-Vincent, Saubole.

Hautes-Pyrénées' departemang:

| — | järgmiste kantonite kommuunid: Aureilhan, Bordères-sur-l'Échez, Les Coteaux, Moyen Adour, Ossun, Val d'Adour-Rustan-Madiranais, La Vallée de l'Arros et des Baïses (välja arvatud Asque (osaliselt)), Vic-en-Bigorre. |
| --- | --- |

—

järgmiste kantonite kommuunid: Aureilhan, Bordères-sur-l'Échez, Les Coteaux, Moyen Adour, Ossun, Val d'Adour-Rustan-Madiranais, La Vallée de l'Arros et des Baïses (välja arvatud Asque (osaliselt)), Vic-en-Bigorre.

| — | järgmised kommuunid: Adast, Adé, Anères, Les Angles, Anla, Antichan, Antist, Aragnouet, Arcizac-ez-Angles, Argelès-Gazost, Arné, Arrayou-Lahitte, Arrodets-ez-Angles, Artigues, Aspin-en-Lavedan, Astugue, Aventignan, Aveux, Avezac-Prat-Lahitte, Ayros-Arbouix, Ayzac-Ost, Barlest, La Barthe-de-Neste, Bartrès, Bazus-Neste, Bertren, Bize, Bizous, Boô-silhen, Bourréac, Campistrous, Cantaous, Capvern, Cheust, Clarens, Créchets, Escala, Escoubès-Pouts, Gaudent, Gazave, Gembrie, Générest, Ger, Gerde, Geu, Gez, Gez-ez-Angles, Hautaget, Hiis, Ilheu, Izaourt, Izaux, Jarret, Julos, Juncalas, Labastide, Laborde, Lagrange, Lannemezan, Lau-Balagnas, Lézignan, Lombrès, Lortet, Loubajac, Lourdes, Loures-Barousse, Lugagnan, Mazères-de-Neste, Mazouau, Montégut, Montgaillard, Montoussé, Montsérié, Nestier, Neuilh, Omex, Ordizan, Ossun-ez-Angles, Ousté, Pailhac, Paréac, Peyrouse, Pierrefitte-Nestalas, Pinas, Poueyferré, Pouzac, Préchac, Réjaumont, Saint-Arroman, Saint-Créac, Sainte-Marie, Saint-Laurent-de-Neste, Saint-Paul, Samuran, Sarp, Sassis, Sère-en-Lavedan, Sère-Lanso, Siradan, Sireix, Soulom, Tajan, Tarbes, Tibiran-Jaunac, Trébons, Troubat, Tuzaguet, Uglas, Viger. |
| --- | --- |

—

järgmised kommuunid: Adast, Adé, Anères, Les Angles, Anla, Antichan, Antist, Aragnouet, Arcizac-ez-Angles, Argelès-Gazost, Arné, Arrayou-Lahitte, Arrodets-ez-Angles, Artigues, Aspin-en-Lavedan, Astugue, Aventignan, Aveux, Avezac-Prat-Lahitte, Ayros-Arbouix, Ayzac-Ost, Barlest, La Barthe-de-Neste, Bartrès, Bazus-Neste, Bertren, Bize, Bizous, Boô-silhen, Bourréac, Campistrous, Cantaous, Capvern, Cheust, Clarens, Créchets, Escala, Escoubès-Pouts, Gaudent, Gazave, Gembrie, Générest, Ger, Gerde, Geu, Gez, Gez-ez-Angles, Hautaget, Hiis, Ilheu, Izaourt, Izaux, Jarret, Julos, Juncalas, Labastide, Laborde, Lagrange, Lannemezan, Lau-Balagnas, Lézignan, Lombrès, Lortet, Loubajac, Lourdes, Loures-Barousse, Lugagnan, Mazères-de-Neste, Mazouau, Montégut, Montgaillard, Montoussé, Montsérié, Nestier, Neuilh, Omex, Ordizan, Ossun-ez-Angles, Ousté, Pailhac, Paréac, Peyrouse, Pierrefitte-Nestalas, Pinas, Poueyferré, Pouzac, Préchac, Réjaumont, Saint-Arroman, Saint-Créac, Sainte-Marie, Saint-Laurent-de-Neste, Saint-Paul, Samuran, Sarp, Sassis, Sère-en-Lavedan, Sère-Lanso, Siradan, Sireix, Soulom, Tajan, Tarbes, Tibiran-Jaunac, Trébons, Troubat, Tuzaguet, Uglas, Viger.

Osaliselt hõlmatud kommuunid:

Haute-Garonne'i departemang:

Antichan-de-Frontignes, Chaum, Cierp-Gaud, Esténos, Fronsac, Frontignan-de-Comminges, Marignac, Saint-Béat.

Hautes-Pyrénées' departemang:

Adervielle-Pouchergues, Agos-Vidalos, Ancizan, Arcizans-Avant, Arcizans-Dessus, Ardengost, Armenteule, Arras-en-Lavedan, Arreau, Arrens-Marsous, Artalens-Souin, Aspin-Aure, Asque, Asté, Aucun, Avajan, Bagnères-de-Bigorre, Bareilles, Barran-coueu, Bazus-Aure, Beaucens, Beaudéan, Berbérust-Lias, Betpouey, Beyrède-Jumet, Bordères-Louron, Bourisp, Bramevaque, Bun, Cadéac, Cadeilhan-Trachère, Camous, Campan, Camparan, Cauterets, Cazarilh, Cazaux-Debat, Cazaux-Fréchet-Anéran-Camors, Chèze, Esbareich, Esparros, Esquièze-Sère, Estaing, Estarvielle, Estensan, Esterre, Ferrère, Fréchet-Aure, Gaillagos, Gazost, Gèdre, Génos, Germs-sur-l'Oussouet, Gouaux, Grezian, Grust, Guchan, Guchen, Hèches, Ilhet, Jézeau, Labas-sère, Lançon, Loudenvielle, Luz-Saint-Sauveur, Mauléon-Barousse, Nistos, Ossen, Ourde, Ourdis-Cotdoussan, Ourdon, Ouzous, Ris, Sacoué, Sailhan, Saint-Lary-Soulan, Saint-Pastous, Saint-Pé-de-Bigorre, Saint-Savin, Saléchan, Saligos, Salles, Sarrancolin, Sazos, Ségus, Seich, Sers, Sost, Thèbe, Tramezaïgues, Uz, Viella, Vielle-Aure, Vielle-Louron, Vier-Bordes, Viey, Vignec, Villelongue, Viscos, Vizos.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

Geograafilise piirkonna eripära

Tootmispiirkonnale omane looduskeskkond Bigorre koosneb Püreneedest pärit setetesse uuristatud orgudest ja nende nõlvadest. Üldiselt sügav ja happeline pinnas ning niiske ja mahe kliima tagavad pea katkematu ja rikkaliku rohukasvu peaaegu terve aasta jooksul, välja arvatud lühikesel talveperioodil. Järskude pinnavormide ja arvukate puude tõttu tihtipeale piirav keskkond on sigade pidamiseks sobiva keskkonna kujundamiseks soodne, hõlmates nii rohumaid kui ka metsi.

Bigorre kujunes piirkonnana välja üle 2 000 aasta tagasi, mil seda valitsesid roomlased. Seos musta sea ja Bigorre'i vahel kinnistus alates XI sajandist, mil Cluny ordu benediktiini mungad asutasid Bigorre'is mitu kloostrit ning arendasid sellise looma kasvatamist ja lihatootmist, mis väärtustaks Bigorre'i loodus- ja põllumajandusmiljööd enim.

Kuigi Gascogne'i tõugu sigade kasvatamise raskuspunkt kandus Bigorre'ist mujale, koondus see oma tähtsaimasse keskusse siiski tagasi alates XVII sajandist ja eelkõige XX sajandi alguses, mil tõug oli kadumisohus. Tõu päästmine ja kasvatuse edendamine tugines 1980. aastatel Bigourdani veel alles jäänud loomadele.

Kõnealust ümber Vahemere kasvatatavat tõugu iseloomustab karvastik värvusega siidhallist siidmustani ja aeglane kasv. Siga on madal ja liikuv, tema jalad on peened ning tasakaal nõtke. Ta on täielikult kohastunud eluks rohukamaral, mille reljeef võib olla järsk. Sea vastupidavus on märkimisväärne, kuna ta suudab taluda suuri muutusi ilmastikus ja toidusedelis, samuti koguda küllusliku sööda korral kiiresti rasvavaru. Ta ei armasta kuuma ega tuult, mis mõjutab aediku asukohavalikut: arvestada tuleks varju pakkuvate puudega ja/või hekkidega. Siga suudab vääristada raskesti kultiveeritavaid maastikke (metsad, nõmmed, rohumaad, mis on suure kaldega), neid seejuures hooldades.

Tänapäeval pööratakse kõnealuse tõu geneetilisel valikul rõhku eelkõige kuulekusele ja emiste emainstinktile, mis on seda liiki kasvatamise puhul olulised.

Siga, kellest liha „Porc noir de Bigorre“ saadakse, elab alates kuue kuu vanusest rohukamaral. Terve selle kasvuetapi jooksul söövad täiskasvanuks saanud sead päevas 5–6 kg sööta. Etteantav sööt piirdub kolme kilogrammiga päevas, nii peavad nad rohukamaralt ise leidma 2–3 kg sööta. Selleks on põhiliselt rohi. Rohumaade mõõtmised on näidanud, et sead tarbivad päevas kuni 2,9 kg rohtu. Sead leiavad rohukamaralt ka toidulisa: hooajalisi vilju (tõrusid, kastaneid jne), juuri, vihmausse, putukaid jne. Sügisel, mil mõnedel rohumaadel on vilju külluses, eelistavad sead neid ja tarbivad etteantavat sööta vähem.

Toote eripära

Liha omadused on järgmised:

| — | rümba väikseim kaal on 100 kg ning käsitsimeetodil mõõdetud nimmelihast katva rasvakihi paksus vähemalt 30 mm ja lihaskihi paksus vähemalt 45 mm; |
| --- | --- |

—

rümba väikseim kaal on 100 kg ning käsitsimeetodil mõõdetud nimmelihast katva rasvakihi paksus vähemalt 30 mm ja lihaskihi paksus vähemalt 45 mm;

| — | värv on sügavpunane. Keskse tuharalihase (gluteus medius) värvus jaapani värviskaala kohaselt on vähemalt 3; |
| --- | --- |

—

värv on sügavpunane. Keskse tuharalihase (gluteus medius) värvus jaapani värviskaala kohaselt on vähemalt 3;

| — | sisemine rasv on valget värvi; lihastevahelise rasva osakaal seljalihases (longissimus dorsi) on vähemalt 2,5 %, keskmiselt 4 % (tavalistel sigadel 1,5 %). |
| --- | --- |

—

sisemine rasv on valget värvi; lihastevahelise rasva osakaal seljalihases (longissimus dorsi) on vähemalt 2,5 %, keskmiselt 4 % (tavalistel sigadel 1,5 %).

Roosaks küpsetatud liha tekstuur on pisut kiuline, suussulav, mahlane, maitsev ja õrn ning viilu ümbritseb rasvakiht. Maitse on tugev.

Põhjuslik seos

Gascogne'i tõul on tunnused, mida kasvatajad on aretanud sajandite jooksul ning mis võimaldavad tal olla täielikult kohanenud kasvatuspiirkonna ja -tavadega: hea liikumisvõime ning vastupidavus kliima ja sööda iseärasustele.

Rohukamaral võtavad sead kaalus palju juurde. Rohukamar võimaldab sigadele (ja nõuab neilt) regulaarset füüsilist koormust, mis arendab välja marmorjamad ja suurema müoglobiinisisaldusega (st punasemad) lihased.

Rohukamaralt saadav sööt sisaldab aromaatseid ühendeid, mis mõjutavad liha organoleptilisi omadusi. Loomulikult sõltub see hooajast, kuid rohi moodustab kasvuetapis ligikaudu 50 % sea päevasest söödast. See tagatakse loomade väikese tihedusega maalapil ja etteantava sööda koguse piiramisega.

Rasvkude, mis kujundab mitmel eri viisil singi maitseomadused, ladestub põhiliselt selles kasvuetapis, st rohukamaral. Rohu ja väherasvase teravilja (eelkõige nisu ja odra) suur osakaal söödas soodustab antioksüdantide, oleiinhappe ja oomega-3-rasvhappe moodustumist ning väheoksüdeeruvate rasvhapete endogeenset sünteesi. Sööda koostis määrab seega lipiidide koosseisu rasvhapetes. Söödal on seeläbi oma panus kõnealuse liha erilistesse maitseomadustesse.

Lihasiga tapetakse suhteliselt vanalt (12–24 kuud vs. 5–6 kuud tööstusliku lihasea puhul) ja ta on oma elu jooksul saanud pidevat lihaskoormust, mis annab lihale sügava värvi ja tekstuuri, mis puudub tavapäraselt kasvatatud loomade juures.

Tänu sea tõule, söödale ja erilisele kasvatusviisile on sealiha „Porc noir de Bigorre“ eriline: seda iseloomustab erkpunane värv, valge väline rasv, vähene kiulisus, õrnus, mahlakus ja suussulavus ning tugev maitse.

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

(viitemääruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDCPorcNoirDeBigorre2016.pdf

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

---