# Europeiska unionens C 150/2017

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 150 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 60 årgången13 maj 2017 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 150

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

60 årgången13 maj 2017

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | II   Meddelanden |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2017/C 150/01 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.8462 – KKR/CDPQ/USI Insurance Services) (
  1
  ) | 1 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2017/C 150/01

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.8462 – KKR/CDPQ/USI Insurance Services) (
  1
  )

1

1

---

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2017/C 150/02 | Eurons växelkurs | 2 |
| 2017/C 150/03 | Meddelande från kommissionen – Offentliggörande av det totala antalet utsläppsrätter i omlopp med avseende på reserven för marknadsstabilitet inom ramen för EU:s utsläppshandelssystem, infört genom direktiv 2003/87/EG | 3 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2017/C 150/02

Eurons växelkurs

2

2017/C 150/03

Meddelande från kommissionen – Offentliggörande av det totala antalet utsläppsrätter i omlopp med avseende på reserven för marknadsstabilitet inom ramen för EU:s utsläppshandelssystem, infört genom direktiv 2003/87/EG

3

---

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2017/C 150/04 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.8477 – LGP/OMERS/OPE Caliber Holdings) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  ) | 6 |
| 2017/C 150/05 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.8286 – RHI/Magnesita Refratários) (
  1
  ) | 7 |
| | ÖVRIGA AKTER |
| | Europeiska kommissionen |
| 2017/C 150/06 | Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel | 8 |

V   Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

2017/C 150/04

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.8477 – LGP/OMERS/OPE Caliber Holdings) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  )

1

6

2017/C 150/05

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.8286 – RHI/Magnesita Refratários) (
  1
  )

1

7

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

2017/C 150/06

Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

8

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 13.5.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 150/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 150/1

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende M.8462 – KKR/CDPQ/USI Insurance Services)

(Text av betydelse för EES)

(2017/C 150/01)

Kommissionen beslutade den 10 maj 2017 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den inre marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1). Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32017M8462. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32017M8462. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet.

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 13.5.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 150/2 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 150/2

---

Eurons växelkurs (1)

12 maj 2017

(2017/C 150/02)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,0876 |
| JPY | japansk yen | 123,82 |
| DKK | dansk krona | 7,4402 |
| GBP | pund sterling | 0,84588 |
| SEK | svensk krona | 9,6673 |
| CHF | schweizisk franc | 1,0963 |
| ISK | isländsk krona | |
| NOK | norsk krona | 9,3665 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 26,576 |
| HUF | ungersk forint | 310,24 |
| PLN | polsk zloty | 4,2170 |
| RON | rumänsk leu | 4,5450 |
| TRY | turkisk lira | 3,9038 |
| AUD | australisk dollar | 1,4731 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,4941 |
| HKD | Hongkongdollar | 8,4761 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,5892 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,5314 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 226,52 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 14,6336 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 7,5047 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,4225 |
| IDR | indonesisk rupiah | 14 497,16 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,7243 |
| PHP | filippinsk peso | 54,087 |
| RUB | rysk rubel | 62,3148 |
| THB | thailändsk baht | 37,778 |
| BRL | brasiliansk real | 3,4227 |
| MXN | mexikansk peso | 20,5521 |
| INR | indisk rupie | 69,9395 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,0876

JPY

japansk yen

123,82

DKK

dansk krona

7,4402

GBP

pund sterling

0,84588

SEK

svensk krona

9,6673

CHF

schweizisk franc

1,0963

ISK

isländsk krona

NOK

norsk krona

9,3665

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

26,576

HUF

ungersk forint

310,24

PLN

polsk zloty

4,2170

RON

rumänsk leu

4,5450

TRY

turkisk lira

3,9038

AUD

australisk dollar

1,4731

CAD

kanadensisk dollar

1,4941

HKD

Hongkongdollar

8,4761

NZD

nyzeeländsk dollar

1,5892

SGD

singaporiansk dollar

1,5314

KRW

sydkoreansk won

1 226,52

ZAR

sydafrikansk rand

14,6336

CNY

kinesisk yuan renminbi

7,5047

HRK

kroatisk kuna

7,4225

IDR

indonesisk rupiah

14 497,16

MYR

malaysisk ringgit

4,7243

PHP

filippinsk peso

54,087

RUB

rysk rubel

62,3148

THB

thailändsk baht

37,778

BRL

brasiliansk real

3,4227

MXN

mexikansk peso

20,5521

INR

indisk rupie

69,9395

---

(1)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

| 13.5.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 150/3 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 150/3

---

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN

Offentliggörande av det totala antalet utsläppsrätter i omlopp med avseende på reserven för marknadsstabilitet inom ramen för EU:s utsläppshandelssystem, infört genom direktiv 2003/87/EG

(2017/C 150/03)

1.   Inledning

Rådet och Europaparlamentet antog 2015 ett beslut om att upprätta en reserv för marknadsstabilitet (1) inom ramen för EU:s utsläppshandelssystem som infördes genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/87/EG (2). Reserven kommer att tas i bruk 2019. Syftet är att undvika stora strukturella överskott av utsläppsrätter på EU:s koldioxidmarknad eftersom detta kan innebära att utsläppshandelssystemet inte ger de investeringssignaler som krävs för att uppnå EU:s mål för utsläppsminskningar på ett kostnadseffektivt sätt.

Enligt beslutet ska kommissionen senast den 15 maj varje år med början 2017 offentliggöra det totala antalet utsläppsrätter i omlopp. Siffran kommer att användas för att avgöra om utsläppsrätter som är avsedda för auktion under det påföljande året ska placeras i reserven.

Genom detta meddelande offentliggörs det totala antalet utsläppsrätter i omlopp med avseende på stabilitetsreserven för första gången, och avser år 2016. En närmare beskrivning av hur siffran har beräknats, ges också nedan. Eftersom reserven inte ska börja användas förrän 2019 publiceras meddelandet endast i informationssyfte. Siffran offentliggörs eftersom detta krävs enligt artikel 1.4 i beslutet som upprättar marknadsstabilitetsreserven, men kommer inte att leda till att några utsläppsrätter placeras.

2.   Hur fungerar marknadsstabilitetsreserven?

Reserven fungerar automatiskt när antalet utsläppsrätter i omlopp ligger utanför de gränser som har fastställts på förhand. Utsläppsrätter tillförs reserven om det totala antalet i omlopp överstiger 833 miljoner utsläppsrätter (3) och tas ut om det totala antalet i omlopp är mindre än 400 miljoner. Tillförsel till reserven görs genom att färre utsläppsrätter auktioneras ut, och uttag görs genom att 100 miljoner fler utsläppsrätter auktioneras ut vid en senare tidpunkt.

Offentliggörandet av det totala antalet utsläppsrätter i omlopp, som ligger till grund för tillförsel till och uttag ur reserven, är därför centralt för att den ska fungera.

3.   Hur stort är det totala antalet utsläppsrätter i omlopp?

Enligt artikel 1.4 i beslut (EU) 2015/1814 ska det totala antalet utsläppsrätter i omlopp ”motsvara det kumulativa antalet utsläppsrätter som utfärdats under perioden sedan den 1 januari 2008, inbegripet det antal som utfärdats enligt artikel 13.2 i direktiv 2003/87/EG under den perioden samt rättigheter att utnyttja internationella reduktionsenheter som tillämpats av anläggningar som omfattas av EU:s utsläppshandelssystem för utsläpp till och med den 31 december det året, minus det kumulativa antal ton kontrollerade utsläpp från anläggningar som omfattas av EU:s utsläppshandelssystem mellan den 1 januari 2008 och den 31 december samma år, utsläppsrätter som annullerats i enlighet med artikel 12.4 i direktiv 2003/87/EG och antalet utsläppsrätter i reserven”.

Det totala antalet utsläppsrätter i omlopp (TNAC) med avseende på tillförsel till och uttag ur marknadsstabilitetsreserven kan sammanfattas med följande formel:

TNAC = tillgång – (efterfrågan + utsläppsrätter i reserven)

Tre olika faktorer bestämmer det totala antalet utsläppsrätter i omlopp: 1) tillgången på utsläppsrätter sedan 1 januari 2008, 2) antalet utsläppsrätter som har överlämnats eller annullerats (”efterfrågan”) och 3) innehållet i reserven.

Utsläppsrätter för luftfart och kontrollerade luftfartsutsläpp beaktas inte här.

3.1   Tillgång

Fem olika faktorer bestämmer tillgången på utsläppsrätter på marknaden:

| — | Utsläppsrätter som har överförts från perioden 2008–2012 (fas 2). |
| --- | --- |

—

Utsläppsrätter som har överförts från perioden 2008–2012 (fas 2).

| — | Utsläppsrätter som har auktionerats ut mellan den 1 januari 2013 (4) och den 31 december 2016. |
| --- | --- |

—

Utsläppsrätter som har auktionerats ut mellan den 1 januari 2013 (4) och den 31 december 2016.

| — | Utsläppsrätter som har tilldelats gratis mellan den 1 januari 2013 och den 31 december 2016, inklusive utsläppsrätter från reserven för nya deltagare (NER). |
| --- | --- |

—

Utsläppsrätter som har tilldelats gratis mellan den 1 januari 2013 och den 31 december 2016, inklusive utsläppsrätter från reserven för nya deltagare (NER).

| — | Utsläppsrätter som har sålts av Europeiska investeringsbanken (EIB) för att finansiera programmet NER300. |
| --- | --- |

—

Utsläppsrätter som har sålts av Europeiska investeringsbanken (EIB) för att finansiera programmet NER300.

| — | Rättigheter till internationella reduktionsenheter som har utnyttjats av anläggningar med avseende på utsläpp fram till och med den 31 december 2016. |
| --- | --- |

—

Rättigheter till internationella reduktionsenheter som har utnyttjats av anläggningar med avseende på utsläpp fram till och med den 31 december 2016.

Antalet utsläppsrätter som har överförts från fas 2 i EU:s utsläppshandelssystem uppgår till 1 749 540 826 stycken (5). Denna sammanlagda överföring omfattar det totala antalet utsläppsrätter som har getts ut under fas 2 i EU:s utsläppshandelssystem och som inte har överlämnats för att täcka kontrollerade utsläpp, eller annullerats. För bestämningen av det totala antalet utsläppsrätter i omlopp ingår därmed överföringen i beräkningen som antalet utsläppsrätter i omlopp i början av perioden 2013–2020 (fas 3) den 1 januari 2013.

Enligt rapporter från auktionerna på den gemensamma auktionsplattformen och på de relevanta fristående plattformarna (6) uppgick antalet utauktionerade utsläppsrätter mellan den 1 januari 2013 och den 31 december 2016, inklusive ”tidiga auktioner”, till 2 774 262 500.

Antalet gratis tilldelade utsläppsrätter, inklusive utsläppsrätter som tilldelats från NER, mellan den 1 januari 2013 och den 31 december 2016 uppgår till 3 600 800 263 (7).

300 000 000 utsläppsrätter har sålts genom EIB för finansiering av programmet NER300 (8).

Rättigheterna till internationella reduktionsenheter som har utnyttjats av anläggningar med avseende på utsläpp fram till och med den 31 december 2016 uppgår till 408 812 200 (9).

3.2   Efterfrågan

Efterfrågan består av de totala kontrollerade utsläppen från anläggningar mellan den 1 januari 2013 (10) och den 31 december 2016 och uppgår till 7 139 317 195 (11), och utsläppsrätter som annullerats under samma period, vilka utgör 193 697 utsläppsrätter.

3.3   Innehav i reserven för marknadsstabilitet

Eftersom reserven inte ska börja användas förrän 2019 innehåller den för närvarande inga utsläppsrätter.

3.4   Totalt antal utsläppsrätter i omlopp

Mot denna bakgrund uppgår det totala antalet utsläppsrätter i omlopp till 1 693 904 897.

4.   Slutsats

I enlighet med bestämmelserna för marknadsstabilitetsreserven leder offentliggörandet av 2017 års indikator inte till att några utsläppsrätter tillförs.

Nästa offentliggörande kommer i maj 2018 och kommer att leda till att utsläppsrätter tillförs till reserven för första gången. De kommer att avse perioden januari–augusti 2019.

Tabell 1

Översikt

| Tillgång |
| --- |
| a) | Överföring från fas 2 |

Tillgång

a)

Överföring från fas 2

1 749 540 826

| b) | Totalt antal utsläppsrätter som har tilldelats gratis 1 januari 2013–31 december 2016, inklusive NER. |
| --- | --- |

b)

Totalt antal utsläppsrätter som har tilldelats gratis 1 januari 2013–31 december 2016, inklusive NER.

3 600 800 263

| c) | Totalt antal utsläppsrätter som har auktionerats ut 1 januari 2013–31 december 2016, inklusive ”tidiga auktioner” |
| --- | --- |

c)

Totalt antal utsläppsrätter som har auktionerats ut 1 januari 2013–31 december 2016, inklusive ”tidiga auktioner”

2 774 262 500

| d) | Antalet utsläppsrätter som har sålts av Europeiska investeringsbanken för att finansiera programmet NER300 |
| --- | --- |

d)

Antalet utsläppsrätter som har sålts av Europeiska investeringsbanken för att finansiera programmet NER300

300 000 000

| e) | Rättigheter till internationella reduktionsenheter som har utnyttjats av anläggningar med avseende på utsläpp fram till och med den 31 december 2016 |
| --- | --- |

e)

Rättigheter till internationella reduktionsenheter som har utnyttjats av anläggningar med avseende på utsläpp fram till och med den 31 december 2016

408 812 200

Totalt (tillgång)

8 833 415 789

Efterfrågan

| a) | Antal ton kontrollerade utsläpp från anläggningar som omfattas av EU:s utsläppshandelssystem 1 januari 2013–31 december 2016 |
| --- | --- |

a)

Antal ton kontrollerade utsläpp från anläggningar som omfattas av EU:s utsläppshandelssystem 1 januari 2013–31 december 2016

7 139 317 195

| b) | Antal utsläppsrätter som har annullerats i enlighet med artikel 12.4 i direktiv 2003/87/EG till och med den 31 december 2016 |
| --- | --- |

b)

Antal utsläppsrätter som har annullerats i enlighet med artikel 12.4 i direktiv 2003/87/EG till och med den 31 december 2016

193 697

Totalt (efterfrågan)

7 139 510 892

Innehav i reserven för marknadsstabilitet

Antal utsläppsrätter i reserven

0

Totalt antal utsläppsrätter i omlopp

1 693 904 897

---

(1)  Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2015/1814 av den 6 oktober 2015 om upprättande och användning av en reserv för marknadsstabilitet för unionens utsläppshandelssystem och om ändring av direktiv 2003/87/EG (EUT L 264, 9.10.2015, s. 1).

(2)  EUT L 275, 25.10.2003, s. 32.

(3)  Denna tröskel är fastställd i den befintliga lagstiftningen. Den kan komma att ändras tillfälligt baserat på ändringar av parametrarna för marknadsstabilitetsreserven som övervägs i samband med översynen av utsläppshandelssystemet.

(4)  Här ingår ”tidiga auktioner”, det vill säga utsläppsrätter som gäller för perioden 2013–2020 och som har auktionerats ut före den 1 januari 2013.

(5)  Se 2015 års rapport om koldioxidmarknaden. COM(2015) 576.

(6)  Finns på http://www.eex.com/en/products/environmental-markets/emissions-auctions/archive och https://www.theice.com/marketdata/reports/148

(7)  Baserat på utdrag ur EU:s transaktionsförteckning av den 1 april 2017.

(8)  En första omgång med 200 miljoner utsläppsrätter såldes under 2011 och 2012 och en andra omgång med 100 miljoner utsläppsrätter såldes under 2013 och 2014. För mer information, se https://ec.europa.eu/clima/sites/clima/files/lowcarbon/ner300/docs/summary_report_ner300_monetisation_en.pdf

(9)  Baserat på utdrag ur EU:s transaktionsförteckning av den 1 april 2017.

(10)  Vad gäller kontrollerade utsläpp under perioden 2008–2012, se förklaringen avseende den sammanlagda överföringen i punkt 3.1.

(11)  De totala kontrollerade utsläppen är baserade på utdrag ur EU:s transaktionsförteckning av den 1 april 2017 vilket innebär att kontrollerade utsläpp som rapporterats till och med den 31 mars är medräknade. Utsläpp som har rapporterats senare ingår inte i totalsiffran.

---

V Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

| 13.5.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 150/6 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 150/6

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende M.8477 – LGP/OMERS/OPE Caliber Holdings)

Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande

(Text av betydelse för EES)

(2017/C 150/04)

| 1. | Europeiska kommissionen mottog den 5 maj 2017 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken Leonard Green & Partners, L.P. (LGP, Förenta staterna) och OPE Förenta staterna Investment Corporation (OPE), ett företag som ingår i den större OMERS Group (OMERS Group, Kanada) på det sätt som avses i artikel 3.1 b i koncentrationsförordningen, förvärvar gemensam kontroll över OPE Caliber Holdings Inc., som tillsammans med sina helägda dotterbolag kallas Caliber Collison Centers (CCC, Förenta staterna) genom förvärv av aktier. |
| --- | --- |

1.

Europeiska kommissionen mottog den 5 maj 2017 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken Leonard Green & Partners, L.P. (LGP, Förenta staterna) och OPE Förenta staterna Investment Corporation (OPE), ett företag som ingår i den större OMERS Group (OMERS Group, Kanada) på det sätt som avses i artikel 3.1 b i koncentrationsförordningen, förvärvar gemensam kontroll över OPE Caliber Holdings Inc., som tillsammans med sina helägda dotterbolag kallas Caliber Collison Centers (CCC, Förenta staterna) genom förvärv av aktier.

| 2. | De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:






  — | LPG är ett amerikanskt riskkapitalbolag med huvudkontor i Los Angeles. LPG är främst inriktat på detaljhandel, konsumentprodukter, hälso- och sjukvård, friskvård, företags- och konsumenttjänster samt distribution. |
| --- | --- | --- |

2.

De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:

—

LPG är ett amerikanskt riskkapitalbolag med huvudkontor i Los Angeles. LPG är främst inriktat på detaljhandel, konsumentprodukter, hälso- och sjukvård, friskvård, företags- och konsumenttjänster samt distribution.

| — | OMERS Group administrerar pensionssystemet för kommunalanställda i Ontario (Ontario Municipal Employees Retirement System Primary Pension Plan) i Kanada. |
| --- | --- |

—

OMERS Group administrerar pensionssystemet för kommunalanställda i Ontario (Ontario Municipal Employees Retirement System Primary Pension Plan) i Kanada.

| — | CCC driver ett nätverk av reparationscenter för krockskadade bilar i Förenta staterna. CCC är endast verksamt i Förenta staterna och har inga nuvarande eller planerade affärsverksamheter eller inkomster inom EES. CCC kontrolleras för närvarande ensamt av Enel. |
| --- | --- |

—

CCC driver ett nätverk av reparationscenter för krockskadade bilar i Förenta staterna. CCC är endast verksamt i Förenta staterna och har inga nuvarande eller planerade affärsverksamheter eller inkomster inom EES. CCC kontrolleras för närvarande ensamt av Enel.

| 3. | Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda transaktionen kan omfattas av koncentrationsförordningen, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2). |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda transaktionen kan omfattas av koncentrationsförordningen, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2).

| 4. | Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.
  Synpunkterna ska ha inkommit till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande och kan, med angivande av referens M.8477 – LGP/OMERS/OPE Caliber Holdings, sändas per fax (+32 22964301), per e-post till COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller per brev till





  Europeiska kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registreringsenheten för företagskoncentrationer |
| 1049 Bryssel |
| BELGIEN |

4.

Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

Synpunkterna ska ha inkommit till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande och kan, med angivande av referens M.8477 – LGP/OMERS/OPE Caliber Holdings, sändas per fax (+32 22964301), per e-post till COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller per brev till

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registreringsenheten för företagskoncentrationer

1049 Bryssel

BELGIEN

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (koncentrationsförordningen).

(2)  EUT C 366, 14.12.2013, s. 5.

---

| 13.5.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 150/7 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 150/7

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende M.8286 – RHI/Magnesita Refratários)

(Text av betydelse för EES)

(2017/C 150/05)

| 1. | Europeiska kommissionen mottog den 5 maj 2017 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4, och till följd av ett hänskjutande enligt artikel 4.5 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget RHI AG (Österrike), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i koncentrationsförordningen förvärvar fullständig kontroll över hela företaget Magnesita Refratários SA (Brasilien), genom förvärv av aktier. |
| --- | --- |

1.

Europeiska kommissionen mottog den 5 maj 2017 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4, och till följd av ett hänskjutande enligt artikel 4.5 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget RHI AG (Österrike), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i koncentrationsförordningen förvärvar fullständig kontroll över hela företaget Magnesita Refratários SA (Brasilien), genom förvärv av aktier.

| 2. | De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:
  —   RHI AG: leverans av eldfasta produkter, system och tjänster, utvinning av råvaror i EES och globalt.
  —   Magnesita Refratários SA: leverans av eldfasta produkter, system och tjänster, utvinning av råvaror i EES och globalt. |
| --- | --- |

2.

De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:

—   RHI AG: leverans av eldfasta produkter, system och tjänster, utvinning av råvaror i EES och globalt.

—   Magnesita Refratários SA: leverans av eldfasta produkter, system och tjänster, utvinning av råvaror i EES och globalt.

| 3. | Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda transaktionen kan omfattas av koncentrationsförordningen, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda transaktionen kan omfattas av koncentrationsförordningen, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare.

| 4. | Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.
  Synpunkterna ska ha inkommit till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. De kan, med angivande av referens M.8286 – RHI/Magnesita Refratários, sändas per fax (+32 22964301), per e-post (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) eller per brev till





  Europeiska kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registreringsenheten för företagskoncentrationer |
| 1049 Bryssel |
| BELGIEN |

4.

Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

Synpunkterna ska ha inkommit till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. De kan, med angivande av referens M.8286 – RHI/Magnesita Refratários, sändas per fax (+32 22964301), per e-post (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) eller per brev till

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registreringsenheten för företagskoncentrationer

1049 Bryssel

BELGIEN

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (koncentrationsförordningen).

---

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

| 13.5.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 150/8 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 150/8

---

Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

(2017/C 150/06)

Genom detta offentliggörande tillgodoses den rätt att göra invändningar som fastställs i artikel 51 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 (1).

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

”PORC NOIR DE BIGORRE”

EU-nr: PDO-FR-02106 – 14.1.2016

SUB ( X ) SGB ( )

1.   Namn

”Porc noir de Bigorre”

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Frankrike

3.   Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

3.1   Produkttyp

Klass 1.1 Färskt kött (och slaktbiprodukter)

3.2   Beskrivning av den produkt för vilken namnet i punkt 1 är tillämpligt

Köttet ”Porc noir de Bigorre” kommer från renrasiga slaktsvin av rasen gascon, av han- eller honkön, slaktade vid en ålder av minst 12 och högst 24 månader.

Slaktkropparna ska väga minst 100 kg och ha en minsta fettjocklek på 30 mm och minsta muskeltjocklek på 45 mm uppmätt vid länden.

Fettet innehåller neofytadien, ett kolväte som är markör för gräskonsumtion, i en mängd som överstiger 0,4 områdesspecifika enheter (UAA), baserat på en analys av ryggfettet.

Köttet har en djupröd färg. Färgen har, vid bedömning enligt den japanska skalan för färgen på gluteus medius, ett värde högre än eller lika med 3. Det externa fettet är vitt till färgen och andelen intramuskulärt fett i muskeln longissimus dorsi är minst 2,5 %.

När köttet är tillagat, uppvisar det en inte trådig, smältande, saftig struktur och det är smakrikt och mört.

Köttet säljs kylt. Upptinat, kylt kött tillåts inte.

3.3   Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung) och råvaror (endast för bearbetade produkter)

Under digivningsperioden kan griskultingarna få ett kompletteringsfoder som består av en blandning av spannmål, soja och mjölkpulver. Detta foder får uppgå till högst 5 kg per griskulting under den här perioden. Fodret får ha sitt ursprung utanför det geografiska området. Allt foder kan inte framställas i det geografiska området, eftersom dess topografiska egenskaper och klimat inte gör det möjligt att producera alla vegetabiliska råvaror, främst proteingrödor och baljväxter, som är nödvändiga för att ge djuren ett balanserat foder. Denna del av fodret, som är begränsad till 5 kg, är mindre än den mängd som griskultingarna får i sig via modersmjölken. Under den här perioden dricker en griskulting i genomsnitt 40 liter modersmjölk, vilket motsvarar en torrsubstans på ungefär 8 kg som härrör från det geografiska området. Det går inte att intyga att blandningen av spannmål, soja och mjölkpulver härrör från det geografiska området eftersom råvarorna kommer från olika källor.

Efter avvänjningen får griskultingarna ett spannmålsbaserat foder (minst 70 % av råvarans vikt), eventuellt kompletterat med ett tillskott av proteiner (rapskakor, solroskakor, åkerbönor och ärtor), mineraler och vitaminer. Spannmålet måste härröra från det geografiska området.

Tidigast från 3,5 månaders ålder och senast från 6 månaders ålder föds grisarna upp på gräsmarker under gödningsfasen, med en högsta djurtäthet på 20 djur per hektar. Under den här perioden utfodras djuren delvis genom bete. De äter därmed örter, främst klöver och gräsarter, frukt och annat naturligt förekommande foder.

De får ett tillskottsfoder för att främja fettansättningen. Detta foder baseras på minst 70 % spannmål (vete, havre, korn, råg och rågvete), eventuellt kompletterat med derivatprodukter från spannmål och/eller ett tillskott av protein (åkerbönor, ärtor och raps- eller solroskakor), mineral och vitaminer. Spannmålet måste härröra från det geografiska området. Det är enbart tillskott av protein, mineral och vitaminer som får ha sitt ursprung utanför området. På grund av de naturliga begränsningarna är produktionen av dessa tillskott inte tillräckligt stor i det geografiska området.

Det kompletterande fodret får uppgå till högst 3 kg torrsubstans per gris och dag.

Dessa regler innebär att minst 72,6 % av fodret kommer från det geografiska området under djurets livstid.

3.4   Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

Djuren föds, föds upp, göds och slaktas inom det geografiska området.

3.5   Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning osv. av den produkt som det registrerade namnet avser

—

3.6   Särskilda regler för märkning av den produkt som det registrerade namnet avser

Identifieringen av varje enskild slaktkropp görs genom en etikett som häftas fast på insidan av varje halv slaktkropp, vid länden, och som innehåller slaktdatum, uppfödnings- och gödningsanläggningens nummer, slakteriets nummer, grisens identifieringsnummer och beteckningen ”Anm.”.

Fram till dess att slaktkropparna når den slutliga distributören ska de åtföljas av en etikett där åtminstone följande anges, utöver lagstadgade uppgifter: namnet på uppfödaren, uppfödningsanläggningens nummer, grisens identifieringsnummer och slaktdatum.

4.   Kort beskrivning av det geografiska området

Det geografiska området omfattar följande kommuner eller delar av kommuner:

Kommuner som ingår i sin helhet

Departementet Haute-Garonne

Ardiège, Aspret-Sarrat, Ausson, Bagiry, Balesta, Barbazan, Blajan, Bordes-de-Rivière, Boudrac, Boulogne-sur-Gesse, Cardeilhac, Cassagnabère-Tournas, Cazaril-Tambourès, Charlas, Ciadoux, Cier-de-Rivière, Clarac, Cuguron, Le Cuing, Eup, Franquevielle, Galié, Génos, Gensac-de-Boulogne, Gourdan-Polignan, Huos, Labarthe-Rivière, Labroquère, Lalouret-Laffiteau, Larcan, Larroque, Lécussan, Lespugue, Lodes, Loudet, Lourde, Lunax, Luscan, Malvezie, Martres-de-Rivière, Mont-de-Galié, Montgaillard-sur-Save, Montmaurin, Montréjeau, Nénigan, Nizan-Gesse, Ore, Payssous, Pointis-de-Rivière, Ponlat-Taillebourg, Régades, Saint-Bertrand-de-Comminges, Saint-Gaudens, Saint-Ignan, Saint-Lary-Boujean, Saint-Loup-en-Comminges, Saint-Marcet, Saint-Pé-d’Ardet, Saint-Pé-Delbosc, Saint-Plancard, Saman, Sarrecave, Sarremezan, Sauveterre-de-Comminges, Saux-et-Pomarède, Sédeilhac, Seilhan, Les Tourreilles, Valcabrère, Valentine, Villeneuve-de-Rivière, Villeneuve-Lécussan.

Departementet Gers

| — | Kommunerna i kantonen Mirande-Astarac, utom Lamazère. |
| --- | --- |

—

Kommunerna i kantonen Mirande-Astarac, utom Lamazère.

| — | Kommunerna i kantonen Pardiac-Rivière-Basse, utom Castelnau-d’Anglès, L’Isle-de-Noé, Izotges, Montesquiou, Mouchès. |
| --- | --- |

—

Kommunerna i kantonen Pardiac-Rivière-Basse, utom Castelnau-d’Anglès, L’Isle-de-Noé, Izotges, Montesquiou, Mouchès.

| — | I kantonen Astarac-Gimone, kommunerna Arrouède, Aujan-Mournède, Bellegarde, Bézues-Bajon, Cabas-Loumassès, Chélan, Cuélas, Esclassan-Labastide, Labarthe, Lalanne-Arqué, Lourties-Monbrun, Manent-Montané, Masseube, Moncorneil-Grazan, Monlaur-Bernet, Mont-d’Astarac, Panassac, Ponsan-Soubiran, Pouy-Loubrin, Saint-Arroman, Saint-Blancard, Samaran, Sarcos, Seissan, Sère. |
| --- | --- |

—

I kantonen Astarac-Gimone, kommunerna Arrouède, Aujan-Mournède, Bellegarde, Bézues-Bajon, Cabas-Loumassès, Chélan, Cuélas, Esclassan-Labastide, Labarthe, Lalanne-Arqué, Lourties-Monbrun, Manent-Montané, Masseube, Moncorneil-Grazan, Monlaur-Bernet, Mont-d’Astarac, Panassac, Ponsan-Soubiran, Pouy-Loubrin, Saint-Arroman, Saint-Blancard, Samaran, Sarcos, Seissan, Sère.

| — | I kantonen Fezensac, kommunerna Gazax-et-Baccarisse, Peyrusse-Grande, Peyrusse-Vieille, Saint-Pierre-d’Aubézies. |
| --- | --- |

—

I kantonen Fezensac, kommunerna Gazax-et-Baccarisse, Peyrusse-Grande, Peyrusse-Vieille, Saint-Pierre-d’Aubézies.

Departementet Pyrénées-Atlantiques

Aast, Bédeille, Bentayou-Sérée, Casteide-Doat, Castéra-Loubix, Coarraze, Ger, Labatmale, Labatut, Lamayou, Maure, Monségur, Montaner, Montaut, Ponson-Debat-Pouts, Ponson-Dessus, Pontacq, Pontiacq-Viellepinte, Saint-Vincent, Saubole.

Departementet Hautes-Pyrénées

| — | Kommunerna i kantonerna Aureilhan, Bordères-sur-l’Échez, Les Coteaux, Moyen Adour, Ossun, Val d’Adour-Rustan-Madiranais, La Vallée de l’Arros et des Baïses (utom Asque, som delvis omfattas), Vic-en-Bigorre. |
| --- | --- |

—

Kommunerna i kantonerna Aureilhan, Bordères-sur-l’Échez, Les Coteaux, Moyen Adour, Ossun, Val d’Adour-Rustan-Madiranais, La Vallée de l’Arros et des Baïses (utom Asque, som delvis omfattas), Vic-en-Bigorre.

| — | Följande kommuner: Adast, Adé, Anères, Les Angles, Anla, Antichan, Antist, Aragnouet, Arcizac-ez-Angles, Argelès-Gazost, Arné, Arrayou-Lahitte, Arrodets-ez-Angles, Artigues, Aspin-en-Lavedan, Astugue, Aventignan, Aveux, Avezac-Prat-Lahitte, Ayros-Arbouix, Ayzac-Ost, Barlest, La Barthe-de-Neste, Bartrès, Bazus-Neste, Bertren, Bize, Bizous, Boô-silhen, Bourréac, Campistrous, Cantaous, Capvern, Cheust, Clarens, Créchets, Escala, Escoubès-Pouts, Gaudent, Gazave, Gembrie, Générest, Ger, Gerde, Geu, Gez, Gez-ez-Angles, Hautaget, Hiis, Ilheu, Izaourt, Izaux, Jarret, Julos, Juncalas, Labastide, Laborde, Lagrange, Lannemezan, Lau-Balagnas, Lézignan, Lombrès, Lortet, Loubajac, Lourdes, Loures-Barousse, Lugagnan, Mazères-de-Neste, Mazouau, Montégut, Montgaillard, Montoussé, Montsérié, Nestier, Neuilh, Omex, Ordizan, Ossun-ez-Angles, Ousté, Pailhac, Paréac, Peyrouse, Pierrefitte-Nestalas, Pinas, Poueyferré, Pouzac, Préchac, Réjaumont, Saint-Arroman, Saint-Créac, Sainte-Marie, Saint-Laurent-de-Neste, Saint-Paul, Samuran, Sarp, Sassis, Sère-en-Lavedan, Sère-Lanso, Siradan, Sireix, Soulom, Tajan, Tarbes, Tibiran-Jaunac, Trébons, Troubat, Tuzaguet, Uglas, Viger. |
| --- | --- |

—

Följande kommuner: Adast, Adé, Anères, Les Angles, Anla, Antichan, Antist, Aragnouet, Arcizac-ez-Angles, Argelès-Gazost, Arné, Arrayou-Lahitte, Arrodets-ez-Angles, Artigues, Aspin-en-Lavedan, Astugue, Aventignan, Aveux, Avezac-Prat-Lahitte, Ayros-Arbouix, Ayzac-Ost, Barlest, La Barthe-de-Neste, Bartrès, Bazus-Neste, Bertren, Bize, Bizous, Boô-silhen, Bourréac, Campistrous, Cantaous, Capvern, Cheust, Clarens, Créchets, Escala, Escoubès-Pouts, Gaudent, Gazave, Gembrie, Générest, Ger, Gerde, Geu, Gez, Gez-ez-Angles, Hautaget, Hiis, Ilheu, Izaourt, Izaux, Jarret, Julos, Juncalas, Labastide, Laborde, Lagrange, Lannemezan, Lau-Balagnas, Lézignan, Lombrès, Lortet, Loubajac, Lourdes, Loures-Barousse, Lugagnan, Mazères-de-Neste, Mazouau, Montégut, Montgaillard, Montoussé, Montsérié, Nestier, Neuilh, Omex, Ordizan, Ossun-ez-Angles, Ousté, Pailhac, Paréac, Peyrouse, Pierrefitte-Nestalas, Pinas, Poueyferré, Pouzac, Préchac, Réjaumont, Saint-Arroman, Saint-Créac, Sainte-Marie, Saint-Laurent-de-Neste, Saint-Paul, Samuran, Sarp, Sassis, Sère-en-Lavedan, Sère-Lanso, Siradan, Sireix, Soulom, Tajan, Tarbes, Tibiran-Jaunac, Trébons, Troubat, Tuzaguet, Uglas, Viger.

Kommuner som ingår delvis

Departementet Haute-Garonne

Antichan-de-Frontignes, Chaum, Cierp-Gaud, Esténos, Fronsac, Frontignan-de-Comminges, Marignac, Saint-Béat.

Departementet Hautes-Pyrénées

Adervielle-Pouchergues, Agos-Vidalos, Ancizan, Arcizans-Avant, Arcizans-Dessus, Ardengost, Armenteule, Arras-en-Lavedan, Arreau, Arrens-Marsous, Artalens-Souin, Aspin-Aure, Asque, Asté, Aucun, Avajan, Bagnères-de-Bigorre, Bareilles, Barran-coueu, Bazus-Aure, Beaucens, Beaudéan, Berbérust-Lias, Betpouey, Beyrède-Jumet, Bordères-Louron, Bourisp, Bramevaque, Bun, Cadéac, Cadeilhan-Trachère, Camous, Campan, Camparan, Cauterets, Cazarilh, Cazaux-Debat, Cazaux-Fréchet-Anéran-Camors, Chèze, Esbareich, Esparros, Esquièze-Sère, Estaing, Estarvielle, Estensan, Esterre, Ferrère, Fréchet-Aure, Gaillagos, Gazost, Gèdre, Génos, Germs-sur-l’Oussouet, Gouaux, Grezian, Grust, Guchan, Guchen, Hèches, Ilhet, Jézeau, Labas-sère, Lançon, Loudenvielle, Luz-Saint-Sauveur, Mauléon-Barousse, Nistos, Ossen, Ourde, Ourdis-Cotdoussan, Ourdon, Ouzous, Ris, Sacoué, Sailhan, Saint-Lary-Soulan, Saint-Pastous, Saint-Pé-de-Bigorre, Saint-Savin, Saléchan, Saligos, Salles, Sarrancolin, Sazos, Ségus, Seich, Sers, Sost, Thèbe, Tramezaïgues, Uz, Viella, Vielle-Aure, Vielle-Louron, Vier-Bordes, Viey, Vignec, Villelongue, Viscos, Vizos.

5.   Samband med det geografiska området

Specifika uppgifter om det geografiska området

Naturmiljön i produktionsområdet, Bigorre, präglas av sluttningar och dalar som innehåller sedimenten från Pyrenéerna. De i allmänhet djupa jordlagren och sura jordarna samt det fuktiga och milda klimatet bidrar till en riklig gräsväxt som är i det närmaste kontinuerlig under hela året utom under en kort period på vintern. Den ofta begränsade miljön, med sin kuperade terräng och utbredda skogar, är gynnsam för att skapa betesmarker för grisar, med såväl gräs som trädbevuxna områden.

Området Bigorre som sådant uppstod för mer än 2 000 år sedan, då området stod under romerskt styre. Sambandet mellan ”Porc noir” och området Bigorre är bekräftat sedan 1000-talet, då de benediktinska munkarna från Cluny grundade ett stort antal kloster framför allt i Bigorre och utvecklade produktionen och uppfödningen av dessa djur som är särskilt anpassade för att utnyttja natur- och jordbruksmiljön i Bigorre-området.

Uppfödningen av grisar av rasen gascon spreds sedan även långt utanför Bigorre, men fokuserades återigen till området i form av en mindre kärna, från och med 1600-talet och framför allt i början av 1900-talet då rasen var nära att dö ut. Insatser för rasens bevarande och utveckling av uppfödningen genomfördes under 1980-talet, med utgångspunkt från den kvarvarande kärnbesättningen i Bigorre.

Denna ras, som är av den typ som förekommer i Medelhavsområdet, kännetecknas av färgen på borsten, som går från grå till svart, och den låga tillväxthastigheten. Det är en gående gris med smala fötter, spänstig hållning och korta ben. Den är fullständigt anpassad till ett liv utomhus på betesmarker som kan vara sluttande. Den har en enastående härdighet och klarar stora variationer i fråga om klimat- och foderförhållanden. Den har också förmåga att snabbt bygga upp fettreserver när tillgången på föda är riklig. Den är känslig för värme och vind, vilket påverkar valet av betesmarker, som gärna får vara beväxta med träd som ger skugga och/eller skyddande häckar. Den kan utnyttja miljöer som är svåra att odla på (skogs-, hed- och ängsmark och branta sluttningar) samtidigt som dessa miljöer underhålls.

Det genetiska urvalet som görs för rasen i dag är inriktat på bland annat foglighet och moderligt beteende hos suggorna, egenskaper som är viktiga för den här typen av uppfödning.

Grisarna ”Porc noir de Bigorre” går på bete från sex månaders ålder. Under hela denna slutgödningsfas äter de fullvuxna grisarna dagligen 5–6 kg föda. Mängden tillsatt foder är begränsad till högst 3 kg per dag, vilket betyder att de själva måste hitta 2–3 kg föda genom bete. Detta bete består främst av gräs. En mätning som genomförts på en gräsbeväxt betesmark visar att grisarna äter ända upp till 2,9 kg gräs per dag. På betet hittar grisarna även olika frukter (ekollon, kastanjer ...) beroende på årstid, rötter, daggmaskar, insekter ... som kompletterar deras föda. På hösten, den period då det finns gott om frukt på vissa betesmarker, passar grisarna på att äta mycket av den och konsumerar mindre tillskottsfoder.

Produktens särskilda egenskaper

Köttet har följande egenskaper:

| — | Slaktkroppens minimivikt är 100 kg, tjockleken på fettlagret är minst 30 mm och muskeltjockleken är minst 45 mm, mätt vid länden. |
| --- | --- |

—

Slaktkroppens minimivikt är 100 kg, tjockleken på fettlagret är minst 30 mm och muskeltjockleken är minst 45 mm, mätt vid länden.

| — | Köttet har en djupröd färg. Färgen har, vid bedömning enligt den japanska skalan för färgen på glutealmuskeln gluteus medius, ett värde högre än eller lika med 3. |
| --- | --- |

—

Köttet har en djupröd färg. Färgen har, vid bedömning enligt den japanska skalan för färgen på glutealmuskeln gluteus medius, ett värde högre än eller lika med 3.

| — | Det externa fettet är vitt till färgen. Andelen intramuskulärt fett i muskeln longissimus dorsi är minst 2,5 %, med ett medelvärde på 4 %, att jämföra med 1,5 % för konventionella grisar. |
| --- | --- |

—

Det externa fettet är vitt till färgen. Andelen intramuskulärt fett i muskeln longissimus dorsi är minst 2,5 %, med ett medelvärde på 4 %, att jämföra med 1,5 % för konventionella grisar.

När köttet är tillagat är det rosaaktigt och uppvisar en inte trådig, smältande och saftig struktur. Det är smakrikt och mört, med ett fettlager i ytterkanten av snittytan och en intensiv doft och smak.

Orsakssamband

Grisar av rasen gascon har egenskaper som har valts ut av uppfödarna under flera århundraden och som gör att de är perfekt anpassade till miljön och uppfödningsmetoden: de är bra på att förflytta sig och tål variationer i såväl klimat som foder.

Grisarna ökar mycket i vikt ute på betet. Betet innebär att grisarna regelbundet kan och måste vara fysiskt aktiva, vilket leder till en muskulär utveckling som ger ett mer marmorerat kött som innehåller mer myoglobin och därför är rödare.

Den föda som grisarna hittar under betet innehåller aromatiska ämnen som påverkar köttets organoleptiska egenskaper. Födan från betet varierar efter årstid, men motsvarar under slutgödningsperioden ungefär 50 % av grisens dagliga foderintag. Denna andel säkerställs genom en låg djurtäthet på betet och genom begränsningen av mängden tillskottsfoder.

Det är framför allt under slutgödningsperioden, dvs. på betet, som fettansättningen sker, vilket i sin tur på olika sätt styr de sensoriella kvaliteterna. Den stora andel av födan som består av gräs och spannmål med lågt fettinnehåll (framför allt vete och korn) främjar halterna av antioxidanter, fettsyror och omega 3 liksom den endogena syntesen av fettsyror med låg oxiderbarhet. Fodrets egenskaper avgör alltså fettsyrornas sammansättning. Fodret bidrar på så sätt till köttets specifika sensoriella kvaliteter.

Grisarna slaktas vid relativt hög ålder (12 till 24 månader, jämfört med 5 till 6 månader för industriella slaktsvin) efter att ha levt ett liv som kännetecknas av regelbunden muskelaktivitet, vilket ger köttet dess djupröda färg och en struktur som man inte hittar hos djur från klassisk uppfödning.

Slutligen, tack vare rasens egenskaper, fodertillförseln och det specifika uppfödningssättet, uppvisar köttet ”Porc noir de Bigorre” typiska egenskaper som en djupröd färg, externt fett med vit färg, en inte trådig, mör, saftig och smältande struktur samt en intensiv smak.

Hänvisning till offentliggörandet av produktspecifikationen

(artikel 6.1 andra stycket i genomförandeförordningen)

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDCPorcNoirDeBigorre2016.pdf

---

(1)  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

---