# Uradni list C 92/2017

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 92 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6024. marec 2017 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 92

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6024. marec 2017

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | PRIPOROČILA |
| | Svet |
| 2017/C 92/01 | Priporočilo Sveta z dne 21. marca 2017 o ekonomski politiki euroobmočja | 1 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

PRIPOROČILA

Svet

2017/C 92/01

Priporočilo Sveta z dne 21. marca 2017 o ekonomski politiki euroobmočja

1

---

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2017/C 92/02 | Menjalni tečaji eura | 6 |
| 2017/C 92/03 | Sklep Komisije z dne 21. marca 2017 o nadomestitvi člana skupine deležnikov platforme REFIT | 7 |
| 2017/C 92/04 | Pojasnjevalne opombe kombinirane nomenklature Evropske unije | 9 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2017/C 92/02

Menjalni tečaji eura

6

2017/C 92/03

Sklep Komisije z dne 21. marca 2017 o nadomestitvi člana skupine deležnikov platforme REFIT

7

2017/C 92/04

Pojasnjevalne opombe kombinirane nomenklature Evropske unije

9

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | UPRAVNI POSTOPKI |
| | Evropska agencija za varnost hrane |
| 2017/C 92/05 | Razpis za prijavo interesa za mesto člana upravnega odbora Evropske agencije za varnost hrane | 10 |
| | DRUGI AKTI |
| | Evropska komisija |
| 2017/C 92/06 | Objava zahtevka v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil | 14 |

V   Objave

UPRAVNI POSTOPKI

Evropska agencija za varnost hrane

2017/C 92/05

Razpis za prijavo interesa za mesto člana upravnega odbora Evropske agencije za varnost hrane

10

DRUGI AKTI

Evropska komisija

2017/C 92/06

Objava zahtevka v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

14

---

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

PRIPOROČILA

Svet

| 24.3.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 92/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 92/1

---

PRIPOROČILO SVETA

z dne 21. marca 2017

o ekonomski politiki euroobmočja

(2017/C 92/01)

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 136 v povezavi s členom 121(2) Pogodbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Okrevanje gospodarstva v euroobmočju se nadaljuje, čeprav je še vedno krhko. V zadnjih letih je bil dosežen bistven napredek: od leta 2015 se je bruto domači proizvod (BDP) euroobmočja v realnem smislu vrnil na raven izpred krize, brezposelnost pa je najnižja po letih 2010–2011. Skupno povpraševanje je sicer skromno, inflacija je precej pod ciljno ravnjo kljub zelo spodbujevalni denarni politiki Evropske centralne banke, rast pa ovirajo posledice krize, kot so makroekonomska neravnotežja in visoka stopnja zadolženosti v vseh gospodarskih sektorjih, kar zahteva razdolževanje in zmanjšanje virov, ki so na voljo za potrošnjo in naložbe. Medtem ko je potencial rasti gospodarstva v euroobmočju že dolgo negativen, je kriza ta trend le še dodatno poslabšala. Kljub znakom izboljšanja zaradi trdovratne naložbene vrzeli in še vedno visoke stopnje brezposelnosti obstaja tveganje nadaljnjega poslabšanja obetov za rast. Uravnoteženje gospodarstva v euroobmočju je še vedno asimetrično, svoja neravnotežja pa so popravile le države, ki so neto dolžnice, zaradi česar se povečuje presežek na tekočem računu. V okviru globalnega dogovora, sklenjenega znotraj skupine G-20, naj države članice euroobmočja vsaka posebej in skupaj uporabijo vsa orodja politike, vključno s fiskalnimi in strukturnimi, da bi zagotovile trdno, trajnostno, uravnoteženo in vključujočo rast. |
| --- | --- |

(1)

Okrevanje gospodarstva v euroobmočju se nadaljuje, čeprav je še vedno krhko. V zadnjih letih je bil dosežen bistven napredek: od leta 2015 se je bruto domači proizvod (BDP) euroobmočja v realnem smislu vrnil na raven izpred krize, brezposelnost pa je najnižja po letih 2010–2011. Skupno povpraševanje je sicer skromno, inflacija je precej pod ciljno ravnjo kljub zelo spodbujevalni denarni politiki Evropske centralne banke, rast pa ovirajo posledice krize, kot so makroekonomska neravnotežja in visoka stopnja zadolženosti v vseh gospodarskih sektorjih, kar zahteva razdolževanje in zmanjšanje virov, ki so na voljo za potrošnjo in naložbe. Medtem ko je potencial rasti gospodarstva v euroobmočju že dolgo negativen, je kriza ta trend le še dodatno poslabšala. Kljub znakom izboljšanja zaradi trdovratne naložbene vrzeli in še vedno visoke stopnje brezposelnosti obstaja tveganje nadaljnjega poslabšanja obetov za rast. Uravnoteženje gospodarstva v euroobmočju je še vedno asimetrično, svoja neravnotežja pa so popravile le države, ki so neto dolžnice, zaradi česar se povečuje presežek na tekočem računu. V okviru globalnega dogovora, sklenjenega znotraj skupine G-20, naj države članice euroobmočja vsaka posebej in skupaj uporabijo vsa orodja politike, vključno s fiskalnimi in strukturnimi, da bi zagotovile trdno, trajnostno, uravnoteženo in vključujočo rast.

| (2) | Ambiciozne strukturne reforme bi morale olajšati nemoteno in učinkovito prerazporejanje človeških in kapitalskih virov ter pomagati pri spopadanju z izzivi sedanjih tehnoloških in strukturnih sprememb. Potrebne so reforme za spodbujanje poslovnega okolja, dokončno vzpostavitev enotnega trga in odpravljanje ovir za naložbe. Ta prizadevanja so bistvena za povečanje produktivnosti in zaposlovanja, krepitev konvergence ter izboljšanje možnosti za rast in sposobnosti za prilagajanje gospodarstva euroobmočja. Izvajanje strukturnih reform, ki omogočajo razvoj učinkovitih trgov z odzivnimi cenovnimi mehanizmi, podpira monetarno politiko in olajšuje njen učinek na realno gospodarstvo. Reforme, ki omogočajo odpravo naložbenih ozkih grl in podporo naložbam, lahko prinesejo dvojno korist, saj kratkoročno podpirajo gospodarsko dejavnost in ustvarjajo zmogljivosti za dolgoročno trajnostno in vključujočo rast. Reforme, ki omogočajo izboljšanje produktivnosti, so zlasti pomembne za države članice z velikimi potrebami po razdolževanju, povezanem z visokim zunanjim dolgom, saj hitrejša rast pomaga zmanjšati dolg kot delež BDP. Spodbujanje cenovne in necenovne konkurenčnosti bi dodatno prispevalo k ponovnemu zunanjemu uravnoteženju v teh državah. Države članice z visokimi presežki na tekočem računu lahko k ponovnemu uravnoteženju euroobmočja prispevajo z uvedbo ukrepov, vključno s strukturnimi reformami, ki omogočajo usmerjanje presežnih prihrankov v domače povpraševanje, zlasti s krepitvijo naložb. V trenutnih razmerah z nizkimi obrestnimi merami so na voljo tudi dodatne priložnosti na tem področju, zlasti v državah članicah s precejšnjim fiskalnim manevrskim prostorom. |
| --- | --- |

(2)

Ambiciozne strukturne reforme bi morale olajšati nemoteno in učinkovito prerazporejanje človeških in kapitalskih virov ter pomagati pri spopadanju z izzivi sedanjih tehnoloških in strukturnih sprememb. Potrebne so reforme za spodbujanje poslovnega okolja, dokončno vzpostavitev enotnega trga in odpravljanje ovir za naložbe. Ta prizadevanja so bistvena za povečanje produktivnosti in zaposlovanja, krepitev konvergence ter izboljšanje možnosti za rast in sposobnosti za prilagajanje gospodarstva euroobmočja. Izvajanje strukturnih reform, ki omogočajo razvoj učinkovitih trgov z odzivnimi cenovnimi mehanizmi, podpira monetarno politiko in olajšuje njen učinek na realno gospodarstvo. Reforme, ki omogočajo odpravo naložbenih ozkih grl in podporo naložbam, lahko prinesejo dvojno korist, saj kratkoročno podpirajo gospodarsko dejavnost in ustvarjajo zmogljivosti za dolgoročno trajnostno in vključujočo rast. Reforme, ki omogočajo izboljšanje produktivnosti, so zlasti pomembne za države članice z velikimi potrebami po razdolževanju, povezanem z visokim zunanjim dolgom, saj hitrejša rast pomaga zmanjšati dolg kot delež BDP. Spodbujanje cenovne in necenovne konkurenčnosti bi dodatno prispevalo k ponovnemu zunanjemu uravnoteženju v teh državah. Države članice z visokimi presežki na tekočem računu lahko k ponovnemu uravnoteženju euroobmočja prispevajo z uvedbo ukrepov, vključno s strukturnimi reformami, ki omogočajo usmerjanje presežnih prihrankov v domače povpraševanje, zlasti s krepitvijo naložb. V trenutnih razmerah z nizkimi obrestnimi merami so na voljo tudi dodatne priložnosti na tem področju, zlasti v državah članicah s precejšnjim fiskalnim manevrskim prostorom.

| (3) | Boljše usklajevanje izvajanja strukturnih reform, vključno s tistimi, ki so predpisane v priporočilih za posamezne države, in tistimi, ki so potrebne za dokončanje ekonomske in monetarne unije (EMU), lahko ustvari pozitivne učinke prelivanja med državami članicami in okrepi njihove pozitivne kratkoročne učinke. Tematske razprave v okviru Euroskupine so se izkazale kot dragocene v prizadevanjih za skupno razumevanje prednostnih nalog reform na euroobmočju, izmenjavo najboljših praks, spodbujanje izvajanja reform in strukturno konvergenco. V okviru Euroskupine bi bilo treba nadaljevati in, če je mogoče, okrepiti te razprave, tudi z zagotavljanjem učinkovite uporabe dogovorjenih skupnih načel in referenčnih meril. Te razprave bi se morale nadaljevati brez poseganja v trenutno delo zadevnih sestav Sveta ter ob priznavanju vseevropskega pomena in narave skupnih izzivov in izkušenj, če je to potrebno. Kot odziv na Priporočilo Sveta o vzpostavitvi nacionalnih odborov za produktivnost (1), sprejeto 20. septembra 2016, lahko Nacionalni odbori za produktivnost prispevajo tudi k spodbujanju prevzemanja odgovornosti in izvajanja potrebnih reform na nacionalni ravni. |
| --- | --- |

(3)

Boljše usklajevanje izvajanja strukturnih reform, vključno s tistimi, ki so predpisane v priporočilih za posamezne države, in tistimi, ki so potrebne za dokončanje ekonomske in monetarne unije (EMU), lahko ustvari pozitivne učinke prelivanja med državami članicami in okrepi njihove pozitivne kratkoročne učinke. Tematske razprave v okviru Euroskupine so se izkazale kot dragocene v prizadevanjih za skupno razumevanje prednostnih nalog reform na euroobmočju, izmenjavo najboljših praks, spodbujanje izvajanja reform in strukturno konvergenco. V okviru Euroskupine bi bilo treba nadaljevati in, če je mogoče, okrepiti te razprave, tudi z zagotavljanjem učinkovite uporabe dogovorjenih skupnih načel in referenčnih meril. Te razprave bi se morale nadaljevati brez poseganja v trenutno delo zadevnih sestav Sveta ter ob priznavanju vseevropskega pomena in narave skupnih izzivov in izkušenj, če je to potrebno. Kot odziv na Priporočilo Sveta o vzpostavitvi nacionalnih odborov za produktivnost (1), sprejeto 20. septembra 2016, lahko Nacionalni odbori za produktivnost prispevajo tudi k spodbujanju prevzemanja odgovornosti in izvajanja potrebnih reform na nacionalni ravni.

| (4) | Tesno usklajevanje nacionalnih fiskalnih politik na podlagi skupnih pravil je bistveno za zagotovitev ustrezne skupne fiskalne naravnanosti ter za pravilno delovanje monetarne unije. Skupna fiskalna pravila so namenjena zagotavljanju vzdržnosti dolga na nacionalni ravni, pri čemer puščajo prostor za makroekonomsko stabilizacijo. Z nacionalno fiskalno naravnanostjo in skupno fiskalno naravnanostjo euroobmočja je zato treba uravnotežiti dvojni cilj zagotavljanja dolgoročne vzdržnosti nacionalnih javnih financ in kratkoročne makroekonomske stabilizacije, tako na ravni držav kot na ravni euroobmočja. Ker še vedno obstaja precejšnje nezaupanje v moč okrevanja in raven rezervnih zmogljivosti gospodarstva, potrebujemo zdaj, ko je monetarna politika pripomogla k znatni prilagoditvi, na ravni euroobmočja fiskalno politiko, ki bo dopolnjevala monetarno politiko na področju podpore povpraševanja, zlasti naložb, in odprave nizke inflacije, obenem pa upoštevala nerešene pomisleke v zvezi z vzdržnostjo zadolževanja. Učinkovitost fiskalne politike, vključno z učinki prelivanja med državami, je zaradi nizkih obrestnih mer večja. V svojem sporočilu Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropski centralni banki, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij „Za pozitivno fiskalno naravnanost v euroobmočju“, izdanem 16. novembra 2016, Komisija meni, da je v trenutnih okoliščinah leta 2017 na ravni euroobmočja kot celote zaželena fiskalna ekspanzija do 0,5 % BDP.
  Euroskupina je julija 2016 na podlagi analize Komisije sklenila, da se je z večinoma nevtralno skupno fiskalno naravnanostjo v letu 2017 ustvarilo ustrezno ravnotežje. Decembra 2016 je poudarila, da je treba najti ustrezno ravnotežje med potrebo po zagotovitvi vzdržnosti in potrebo po spodbujanju naložb za okrepitev šibkega okrevanja, s čimer bi prispevali k bolj uravnoteženi mešanici politik. Obenem ostaja javni dolg visok, v številnih državah članicah pa je še vedno potrebno zagotoviti srednjeročno vzdržnost javnih financ. Zato je treba ustrezno ločevati med fiskalnimi napori držav članic, pri čemer se upoštevajo fiskalni manevrski prostor in učinki prelivanja med državami euroobmočja. Države članice, ki so presegle svoje fiskalne cilje, bi lahko uporabile svoj ugoden proračunski položaj za nadaljnjo krepitev domačega povpraševanja in potenciala za rast, odvisno od okoliščin posameznih držav ter ob spoštovanju srednjeročnega cilja, nacionalnih proračunskih pristojnosti in nacionalnih zahtev.
  Jamstva za Evropski sklad za strateške naložbe, ustanovljen z Uredbo (EU) 2015/1017 Evropskega parlamenta in Sveta (2), so na primer še posebej učinkovit način za države članice s fiskalnim manevrskim prostorom, da izboljšajo učinek na realno gospodarstvo in okrevanje euroobmočja. Države članice, ki v okviru preventivnega dela Pakta za stabilnost in rast potrebujejo nadaljnje fiskalne prilagoditve, bi morale zagotoviti izpolnjevanje zahtev Pakta za stabilnost in rast v letu 2017. V okviru korektivnega dela Pakta za stabilnost in rast morajo države članice zagotoviti pravočasno in trajno odpravo svojih čezmernih primanjkljajev, kar zagotavlja fiskalne rezerve za nepredvidene okoliščine. Države članice bi morale fiskalne politike izvajati ob doslednem spoštovanju Pakta za stabilnost in rast, obenem pa kar najbolje izkoristiti prožnost, ki jo dovoljujejo sedanja pravila. Strukturne reforme, zlasti reforme za povečanje produktivnosti, bi prispevale k rasti in večji vzdržnosti javnih financ. Poleg tega bi bistveno izboljšanje sestave nacionalnih proračunov in njihovo upravljanje na strani prihodkov in odhodkov z usmeritvijo virov v materialne in nematerialne naložbe kratkoročno prispevali k večjemu učinku proračunov na povpraševanje, dolgoročno pa na produktivnost. Učinkoviti nacionalni fiskalni okviri so potrebni za okrepitev verodostojnosti politik držav članic in pomoč pri zagotavljanju ustreznega ravnotežja med kratkoročno makroekonomsko stabilizacijo, vzdržnostjo dolga in dolgoročno rastjo. |
| --- | --- |

(4)

Tesno usklajevanje nacionalnih fiskalnih politik na podlagi skupnih pravil je bistveno za zagotovitev ustrezne skupne fiskalne naravnanosti ter za pravilno delovanje monetarne unije. Skupna fiskalna pravila so namenjena zagotavljanju vzdržnosti dolga na nacionalni ravni, pri čemer puščajo prostor za makroekonomsko stabilizacijo. Z nacionalno fiskalno naravnanostjo in skupno fiskalno naravnanostjo euroobmočja je zato treba uravnotežiti dvojni cilj zagotavljanja dolgoročne vzdržnosti nacionalnih javnih financ in kratkoročne makroekonomske stabilizacije, tako na ravni držav kot na ravni euroobmočja. Ker še vedno obstaja precejšnje nezaupanje v moč okrevanja in raven rezervnih zmogljivosti gospodarstva, potrebujemo zdaj, ko je monetarna politika pripomogla k znatni prilagoditvi, na ravni euroobmočja fiskalno politiko, ki bo dopolnjevala monetarno politiko na področju podpore povpraševanja, zlasti naložb, in odprave nizke inflacije, obenem pa upoštevala nerešene pomisleke v zvezi z vzdržnostjo zadolževanja. Učinkovitost fiskalne politike, vključno z učinki prelivanja med državami, je zaradi nizkih obrestnih mer večja. V svojem sporočilu Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropski centralni banki, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij „Za pozitivno fiskalno naravnanost v euroobmočju“, izdanem 16. novembra 2016, Komisija meni, da je v trenutnih okoliščinah leta 2017 na ravni euroobmočja kot celote zaželena fiskalna ekspanzija do 0,5 % BDP.

Euroskupina je julija 2016 na podlagi analize Komisije sklenila, da se je z večinoma nevtralno skupno fiskalno naravnanostjo v letu 2017 ustvarilo ustrezno ravnotežje. Decembra 2016 je poudarila, da je treba najti ustrezno ravnotežje med potrebo po zagotovitvi vzdržnosti in potrebo po spodbujanju naložb za okrepitev šibkega okrevanja, s čimer bi prispevali k bolj uravnoteženi mešanici politik. Obenem ostaja javni dolg visok, v številnih državah članicah pa je še vedno potrebno zagotoviti srednjeročno vzdržnost javnih financ. Zato je treba ustrezno ločevati med fiskalnimi napori držav članic, pri čemer se upoštevajo fiskalni manevrski prostor in učinki prelivanja med državami euroobmočja. Države članice, ki so presegle svoje fiskalne cilje, bi lahko uporabile svoj ugoden proračunski položaj za nadaljnjo krepitev domačega povpraševanja in potenciala za rast, odvisno od okoliščin posameznih držav ter ob spoštovanju srednjeročnega cilja, nacionalnih proračunskih pristojnosti in nacionalnih zahtev.

Jamstva za Evropski sklad za strateške naložbe, ustanovljen z Uredbo (EU) 2015/1017 Evropskega parlamenta in Sveta (2), so na primer še posebej učinkovit način za države članice s fiskalnim manevrskim prostorom, da izboljšajo učinek na realno gospodarstvo in okrevanje euroobmočja. Države članice, ki v okviru preventivnega dela Pakta za stabilnost in rast potrebujejo nadaljnje fiskalne prilagoditve, bi morale zagotoviti izpolnjevanje zahtev Pakta za stabilnost in rast v letu 2017. V okviru korektivnega dela Pakta za stabilnost in rast morajo države članice zagotoviti pravočasno in trajno odpravo svojih čezmernih primanjkljajev, kar zagotavlja fiskalne rezerve za nepredvidene okoliščine. Države članice bi morale fiskalne politike izvajati ob doslednem spoštovanju Pakta za stabilnost in rast, obenem pa kar najbolje izkoristiti prožnost, ki jo dovoljujejo sedanja pravila. Strukturne reforme, zlasti reforme za povečanje produktivnosti, bi prispevale k rasti in večji vzdržnosti javnih financ. Poleg tega bi bistveno izboljšanje sestave nacionalnih proračunov in njihovo upravljanje na strani prihodkov in odhodkov z usmeritvijo virov v materialne in nematerialne naložbe kratkoročno prispevali k večjemu učinku proračunov na povpraševanje, dolgoročno pa na produktivnost. Učinkoviti nacionalni fiskalni okviri so potrebni za okrepitev verodostojnosti politik držav članic in pomoč pri zagotavljanju ustreznega ravnotežja med kratkoročno makroekonomsko stabilizacijo, vzdržnostjo dolga in dolgoročno rastjo.

| (5) | Trgi dela v euroobmočju še naprej postopoma okrevajo, brezposelnost se počasi zmanjšuje. Ostajajo pa stopnje dolgoročne brezposelnosti in brezposelnosti med mladimi visoke, revščina, socialna izključenost in neenakost v več državah članicah pa so še vedno zaskrbljujoče. Kljub napredku pri reformah za izboljšanje odpornosti in sposobnosti prilagajanja trgov dela, ostajajo znotraj euroobmočja precejšnje razlike, ki otežujejo njegovo nemoteno delovanje. Dobro oblikovani, pravični in vključujoči trg dela ter sistemi socialnega varstva, davčni sistemi in sistemi socialnih prejemkov so potrebni za nemoteno in stalno prerazporejanje delovne sile v produktivnejše dejavnosti, da bi podprli vključevanje ali ponovno vključevanje tistih, ki so jih prizadeli prehodi med delovnimi mesti ali so izključeni iz trga dela, da se zmanjša razdrobljenost ter spodbudi gospodarska in socialna konvergenca, vključno s povečanjem možnosti za kakovostno zaposlitev. Zagotovili bodo tudi učinkovitejšo samodejno stabilizacijo ter močnejšo, trajnostno in vključujočo rast in zaposlovanje, kar je pomembno za reševanje družbenih izzivov v euroobmočju.
  Potrebne reforme so: (i) spremembe delovnopravne zakonodaje, katerih cilj so zanesljive pogodbene ureditve, ki zagotavljajo prožnost in varnost tako zaposlenim kot delodajalcem, spodbujajo prehajanja znotraj trga dela, preprečujejo dvotirni trg dela in omogočajo prilagoditve stroškov dela, kadar so te potrebne, kar je področje, na katerem so bila v zadnjih letih prizadevanja za reforme še posebej intenzivna; (ii) povečanje spretnosti z izboljšanjem uspešnosti in učinkovitosti izobraževalnih sistemov ter izboljšanjem obsežnih strategij vseživljenjskega učenja, pri čemer so v ospredju potrebe trga dela; (iii) učinkovita aktivna politika zaposlovanja, da se brezposelnim, vključno z dolgotrajno brezposelnimi, pomaga pri ponovnem vstopu na trg dela in poveča udeležba na trgu dela, ter (iv) sodobni, trajnostni in primerni sistemi socialnega varstva, ki v celotnem življenjskem ciklu učinkovito in uspešno prispevajo k socialni vključenosti in vključevanju na trg dela. Poleg tega je mogoče rezultate še izboljšati z davčno razbremenitvijo dela, zlasti za osebe z nizkimi dohodki, in zagotavljanjem pravičnih davčnih sistemov. Države članice euroobmočja, ki so izvedle takšne reforme, so na področju zaposlovanja in socialne varnosti odpornejše in uspešnejše. Pri snovanju takšnih reform je treba upoštevati njihove morebitne socialne posledice. |
| --- | --- |

(5)

Trgi dela v euroobmočju še naprej postopoma okrevajo, brezposelnost se počasi zmanjšuje. Ostajajo pa stopnje dolgoročne brezposelnosti in brezposelnosti med mladimi visoke, revščina, socialna izključenost in neenakost v več državah članicah pa so še vedno zaskrbljujoče. Kljub napredku pri reformah za izboljšanje odpornosti in sposobnosti prilagajanja trgov dela, ostajajo znotraj euroobmočja precejšnje razlike, ki otežujejo njegovo nemoteno delovanje. Dobro oblikovani, pravični in vključujoči trg dela ter sistemi socialnega varstva, davčni sistemi in sistemi socialnih prejemkov so potrebni za nemoteno in stalno prerazporejanje delovne sile v produktivnejše dejavnosti, da bi podprli vključevanje ali ponovno vključevanje tistih, ki so jih prizadeli prehodi med delovnimi mesti ali so izključeni iz trga dela, da se zmanjša razdrobljenost ter spodbudi gospodarska in socialna konvergenca, vključno s povečanjem možnosti za kakovostno zaposlitev. Zagotovili bodo tudi učinkovitejšo samodejno stabilizacijo ter močnejšo, trajnostno in vključujočo rast in zaposlovanje, kar je pomembno za reševanje družbenih izzivov v euroobmočju.

Potrebne reforme so: (i) spremembe delovnopravne zakonodaje, katerih cilj so zanesljive pogodbene ureditve, ki zagotavljajo prožnost in varnost tako zaposlenim kot delodajalcem, spodbujajo prehajanja znotraj trga dela, preprečujejo dvotirni trg dela in omogočajo prilagoditve stroškov dela, kadar so te potrebne, kar je področje, na katerem so bila v zadnjih letih prizadevanja za reforme še posebej intenzivna; (ii) povečanje spretnosti z izboljšanjem uspešnosti in učinkovitosti izobraževalnih sistemov ter izboljšanjem obsežnih strategij vseživljenjskega učenja, pri čemer so v ospredju potrebe trga dela; (iii) učinkovita aktivna politika zaposlovanja, da se brezposelnim, vključno z dolgotrajno brezposelnimi, pomaga pri ponovnem vstopu na trg dela in poveča udeležba na trgu dela, ter (iv) sodobni, trajnostni in primerni sistemi socialnega varstva, ki v celotnem življenjskem ciklu učinkovito in uspešno prispevajo k socialni vključenosti in vključevanju na trg dela. Poleg tega je mogoče rezultate še izboljšati z davčno razbremenitvijo dela, zlasti za osebe z nizkimi dohodki, in zagotavljanjem pravičnih davčnih sistemov. Države članice euroobmočja, ki so izvedle takšne reforme, so na področju zaposlovanja in socialne varnosti odpornejše in uspešnejše. Pri snovanju takšnih reform je treba upoštevati njihove morebitne socialne posledice.

| (6) | Vzpostavljanje bančne unije napreduje, vendar še ni dokončano. V skladu s časovnim načrtom iz junija 2016, kakor je navedeno v sklepih Sveta z dne 16. junija 2016, naj bi se nadaljevalo delo za dokončno oblikovanje bančne unije ob upoštevanju zmanjšanja in delitve tveganja, vključno z evropskim sistemom jamstva za vloge in delovanjem skupnega podpornega mehanizma za enotni sklad za reševanje najkasneje do konca prehodnega obdobja tega sklada, kakor je opredeljen v Uredbi (EU) št. 806/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (3). Medtem ko se je splošna odpornost bančnega sektorja euroobmočja po krizi okrepila, se je zaradi številnih dejavnikov povečal pritisk na banke, med drugim zaradi visoke stopnje slabih posojil, neučinkovitih poslovnih modelov in prekomerne zmogljivosti v nekaterih državah članicah, kar povzroča nizko dobičkonosnost in v nekaterih primerih težave za uspešno poslovanje bank. Ta pritisk ovira sposobnost bank, da bi zagotavljale posojila gospodarstvu. Tveganja se širijo tudi v realno gospodarstvo, pri čemer ostaja raven javnega in nefinančnega zasebnega dolga v nekaterih državah članicah visoka. V zasebnem sektorju je potrebno nenehno nadzorovano razdolževanje, in sicer z ustvarjanjem pogojev za vzdržne dolgove, njihovim servisiranjem in po potrebi prestrukturiranjem dolgov vzdržnih dolžnikov v težavah, pa tudi z reševanjem slabih dolgov, tako da je mogoče kapital hitreje in učinkoviteje prerazporediti. Pri tem sta rešitev problema še vedno visokih stopenj slabih posojil in upoštevanje skupnih načel pri oblikovanju insolvenčnih okvirov za podjetja in gospodinjstva, vključno z izboljšanjem nacionalnih postopkov zaradi insolventnosti in okvirov izvensodne poravnave, ključni komponenti uspešnega in rasti prijaznega procesa razdolževanja. |
| --- | --- |

(6)

Vzpostavljanje bančne unije napreduje, vendar še ni dokončano. V skladu s časovnim načrtom iz junija 2016, kakor je navedeno v sklepih Sveta z dne 16. junija 2016, naj bi se nadaljevalo delo za dokončno oblikovanje bančne unije ob upoštevanju zmanjšanja in delitve tveganja, vključno z evropskim sistemom jamstva za vloge in delovanjem skupnega podpornega mehanizma za enotni sklad za reševanje najkasneje do konca prehodnega obdobja tega sklada, kakor je opredeljen v Uredbi (EU) št. 806/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (3). Medtem ko se je splošna odpornost bančnega sektorja euroobmočja po krizi okrepila, se je zaradi številnih dejavnikov povečal pritisk na banke, med drugim zaradi visoke stopnje slabih posojil, neučinkovitih poslovnih modelov in prekomerne zmogljivosti v nekaterih državah članicah, kar povzroča nizko dobičkonosnost in v nekaterih primerih težave za uspešno poslovanje bank. Ta pritisk ovira sposobnost bank, da bi zagotavljale posojila gospodarstvu. Tveganja se širijo tudi v realno gospodarstvo, pri čemer ostaja raven javnega in nefinančnega zasebnega dolga v nekaterih državah članicah visoka. V zasebnem sektorju je potrebno nenehno nadzorovano razdolževanje, in sicer z ustvarjanjem pogojev za vzdržne dolgove, njihovim servisiranjem in po potrebi prestrukturiranjem dolgov vzdržnih dolžnikov v težavah, pa tudi z reševanjem slabih dolgov, tako da je mogoče kapital hitreje in učinkoviteje prerazporediti. Pri tem sta rešitev problema še vedno visokih stopenj slabih posojil in upoštevanje skupnih načel pri oblikovanju insolvenčnih okvirov za podjetja in gospodinjstva, vključno z izboljšanjem nacionalnih postopkov zaradi insolventnosti in okvirov izvensodne poravnave, ključni komponenti uspešnega in rasti prijaznega procesa razdolževanja.

| (7) | V letu 2016 je bil določen napredek dosežen na področju pobud, predstavljenih v poročilu petih predsednikov „Dokončanje evropske ekonomske in monetarne unije“ z dne 22. junija 2015, ki ga je pripravil predsednik Evropske komisije v tesnem sodelovanju s predsedniki Evropskega sveta, Evropske centralne banke, Euroskupine in Evropskega parlamenta, kot je povečana vloga razsežnosti euroobmočja v evropskem semestru, priporočilo Sveta o nacionalnih odborih za produktivnost in ustanovitev evropskega fiskalnega odbora v okviru Komisije. Prav tako potekajo prizadevanja za izboljšanje preglednosti in zmanjšanje kompleksnosti fiskalnih pravil, Komisija pa je novembra 2015 objavila predlog za evropski sistem jamstva za vloge. Poleg tega je treba na podlagi poročila petih predsednikov obravnavati širše izzive. Komisija je 1. marca 2017 objavila belo knjigo o prihodnosti Evrope, ki vključuje tudi prihodnost evropske ekonomske in monetarne unije. Za dogovor o nadaljnjih operativnih ukrepih sta potrebna občutek skupne odgovornosti in skupen namen vseh držav članic euroobmočja in institucij Unije, pa tudi držav članic, ki niso članice euroobmočja, saj bo močna ekonomska in monetarna unija pripomogla k uspešnejšemu reševanju izzivov, s katerimi se sooča Unija, ter pozitivno vplivala tudi na države članice, ki niso članice euroobmočja. Ob tem je pomembno, da bodo razprave o dokončnem oblikovanju EMU potekale na odprt in pregleden način v odnosu do držav članic, ki niso članice euroobmočja, in sicer ob doslednem spoštovanju notranjega trga Unije, ter da bodo zadevne pobude po potrebi prav tako odprte za države članice, ki niso članice euroobmočja. |
| --- | --- |

(7)

V letu 2016 je bil določen napredek dosežen na področju pobud, predstavljenih v poročilu petih predsednikov „Dokončanje evropske ekonomske in monetarne unije“ z dne 22. junija 2015, ki ga je pripravil predsednik Evropske komisije v tesnem sodelovanju s predsedniki Evropskega sveta, Evropske centralne banke, Euroskupine in Evropskega parlamenta, kot je povečana vloga razsežnosti euroobmočja v evropskem semestru, priporočilo Sveta o nacionalnih odborih za produktivnost in ustanovitev evropskega fiskalnega odbora v okviru Komisije. Prav tako potekajo prizadevanja za izboljšanje preglednosti in zmanjšanje kompleksnosti fiskalnih pravil, Komisija pa je novembra 2015 objavila predlog za evropski sistem jamstva za vloge. Poleg tega je treba na podlagi poročila petih predsednikov obravnavati širše izzive. Komisija je 1. marca 2017 objavila belo knjigo o prihodnosti Evrope, ki vključuje tudi prihodnost evropske ekonomske in monetarne unije. Za dogovor o nadaljnjih operativnih ukrepih sta potrebna občutek skupne odgovornosti in skupen namen vseh držav članic euroobmočja in institucij Unije, pa tudi držav članic, ki niso članice euroobmočja, saj bo močna ekonomska in monetarna unija pripomogla k uspešnejšemu reševanju izzivov, s katerimi se sooča Unija, ter pozitivno vplivala tudi na države članice, ki niso članice euroobmočja. Ob tem je pomembno, da bodo razprave o dokončnem oblikovanju EMU potekale na odprt in pregleden način v odnosu do držav članic, ki niso članice euroobmočja, in sicer ob doslednem spoštovanju notranjega trga Unije, ter da bodo zadevne pobude po potrebi prav tako odprte za države članice, ki niso članice euroobmočja.

| (8) | Z Odborom za zaposlovanje in Odborom za socialno zaščito so bila opravljena posvetovanja o vidikih zaposlovanja in socialnih vidikih tega priporočila – |
| --- | --- |

(8)

Z Odborom za zaposlovanje in Odborom za socialno zaščito so bila opravljena posvetovanja o vidikih zaposlovanja in socialnih vidikih tega priporočila –

PRIPOROČA, da v obdobju 2017–2018 države članice euroobmočja vsaka posebej in skupaj v okviru Euroskupine ukrepajo, tako da:

| 1. | izvajajo politike, ki podpirajo trajnostno in vključujočo kratkoročno in dolgoročno rast ter izboljšujejo sposobnost prilagajanja, ponovno uravnoteženje in konvergenco. Dajo prednost reformam, ki prispevajo k povečanju produktivnosti, izboljšanju institucionalnega in poslovnega okolja, odpravi ozkih grl za naložbe in ustvarjanju delovnih mest. Države članice s primanjkljaji na tekočem računu ali visokim zunanjim dolgom bi morale povečati produktivnost, pri tem pa ohraniti stroške dela na enoto. Države članice z velikimi presežki na tekočih računih bi morale prednostno izvesti ukrepe, ki prispevajo h krepitvi domačega povpraševanja in potenciala rasti, ti ukrepi pa bi morali vključevati tudi strukturne reforme in spodbujati naložbe; |
| --- | --- |

1.

izvajajo politike, ki podpirajo trajnostno in vključujočo kratkoročno in dolgoročno rast ter izboljšujejo sposobnost prilagajanja, ponovno uravnoteženje in konvergenco. Dajo prednost reformam, ki prispevajo k povečanju produktivnosti, izboljšanju institucionalnega in poslovnega okolja, odpravi ozkih grl za naložbe in ustvarjanju delovnih mest. Države članice s primanjkljaji na tekočem računu ali visokim zunanjim dolgom bi morale povečati produktivnost, pri tem pa ohraniti stroške dela na enoto. Države članice z velikimi presežki na tekočih računih bi morale prednostno izvesti ukrepe, ki prispevajo h krepitvi domačega povpraševanja in potenciala rasti, ti ukrepi pa bi morali vključevati tudi strukturne reforme in spodbujati naložbe;

| 2. | si prizadevajo za ustrezno ravnovesje pri fiskalnih politikah med potrebo po zagotavljanju vzdržnosti in potrebo po podpiranju naložb za okrepitev okrevanja ter s tem prispevajo k ustrezni skupni fiskalni naravnanosti in bolj uravnoteženi mešanici politik. Države članice, za katere na podlagi ocene Komisije obstaja tveganje, da v letu 2017 ne bodo izpolnile svojih obveznosti iz Pakta za stabilnost in rast, bi morale zato pravočasno sprejeti dodatne ukrepe za zagotovitev skladnosti. Po drugi strani pa se države članice, ki so presegle svoje srednjeročne cilje, pozivajo, naj še naprej prednostno vlagajo v večanje potenciala za rast in obenem ohranjajo dolgoročno vzdržnost javnih financ. Države članice, za katere se pričakuje, da bodo v letu 2017 na splošno izpolnile zahteve Pakta za stabilnost in rast, bi morale zagotoviti skladnost z navedenim paktom v okviru nacionalnih proračunskih postopkov. Oblikujejo fiskalne politike ob doslednem spoštovanju Pakta za stabilnost in rast, obenem pa kar najbolje izkoristijo prožnost, ki jo omogočajo sedanja pravila. V splošnem bi morale države članice izboljšati sestavo javnih financ, tako da ustvarijo več prostora za materialne in nematerialne naložbe ter zagotovijo učinkovito delovanje nacionalnih fiskalnih okvirov; |
| --- | --- |

2.

si prizadevajo za ustrezno ravnovesje pri fiskalnih politikah med potrebo po zagotavljanju vzdržnosti in potrebo po podpiranju naložb za okrepitev okrevanja ter s tem prispevajo k ustrezni skupni fiskalni naravnanosti in bolj uravnoteženi mešanici politik. Države članice, za katere na podlagi ocene Komisije obstaja tveganje, da v letu 2017 ne bodo izpolnile svojih obveznosti iz Pakta za stabilnost in rast, bi morale zato pravočasno sprejeti dodatne ukrepe za zagotovitev skladnosti. Po drugi strani pa se države članice, ki so presegle svoje srednjeročne cilje, pozivajo, naj še naprej prednostno vlagajo v večanje potenciala za rast in obenem ohranjajo dolgoročno vzdržnost javnih financ. Države članice, za katere se pričakuje, da bodo v letu 2017 na splošno izpolnile zahteve Pakta za stabilnost in rast, bi morale zagotoviti skladnost z navedenim paktom v okviru nacionalnih proračunskih postopkov. Oblikujejo fiskalne politike ob doslednem spoštovanju Pakta za stabilnost in rast, obenem pa kar najbolje izkoristijo prožnost, ki jo omogočajo sedanja pravila. V splošnem bi morale države članice izboljšati sestavo javnih financ, tako da ustvarijo več prostora za materialne in nematerialne naložbe ter zagotovijo učinkovito delovanje nacionalnih fiskalnih okvirov;

| 3. | izvajajo reforme, ki spodbujajo konkurenčnost, ustvarjanje delovnih mest, njihovo kakovost, odpornost ter gospodarsko in socialno konvergenco, in sicer na podlagi učinkovitega socialnega dialoga. Te bi morale združevati: (i) zanesljive pogodbe o zaposlitvi, ki delojemalcem in delodajalcem zagotavljajo prožnost in varnost; (ii) kakovostne in učinkovite izobraževalne sisteme in sisteme usposabljanja ter obsežne strategije vseživljenjskega učenja, prilagojene potrebam na trgu dela; (iii) učinkovite aktivne politike zaposlovanja za podporo udeležbi na trgu dela; (iv) sodobne, vzdržne in ustrezne sisteme socialne zaščite, ki v vseh življenjskih obdobjih učinkovito in uspešno prispevajo k socialni vključenosti in vključevanju na trg dela. Zagotovijo davčno razbremenitev dela, zlasti za osebe z nizkimi dohodki in v državah članicah, v katerih stroškovna učinkovitost zaostaja za povprečjem euroobmočja, ter zagotovijo, da ta davčna razbremenitev ne vpliva na proračun v državah brez fiskalnega manevrskega prostora; |
| --- | --- |

3.

izvajajo reforme, ki spodbujajo konkurenčnost, ustvarjanje delovnih mest, njihovo kakovost, odpornost ter gospodarsko in socialno konvergenco, in sicer na podlagi učinkovitega socialnega dialoga. Te bi morale združevati: (i) zanesljive pogodbe o zaposlitvi, ki delojemalcem in delodajalcem zagotavljajo prožnost in varnost; (ii) kakovostne in učinkovite izobraževalne sisteme in sisteme usposabljanja ter obsežne strategije vseživljenjskega učenja, prilagojene potrebam na trgu dela; (iii) učinkovite aktivne politike zaposlovanja za podporo udeležbi na trgu dela; (iv) sodobne, vzdržne in ustrezne sisteme socialne zaščite, ki v vseh življenjskih obdobjih učinkovito in uspešno prispevajo k socialni vključenosti in vključevanju na trg dela. Zagotovijo davčno razbremenitev dela, zlasti za osebe z nizkimi dohodki in v državah članicah, v katerih stroškovna učinkovitost zaostaja za povprečjem euroobmočja, ter zagotovijo, da ta davčna razbremenitev ne vpliva na proračun v državah brez fiskalnega manevrskega prostora;

| 4. | v skladu s časovnim načrtom iz junija 2016 nadaljujejo delo za dokončno oblikovanje bančne unije ob upoštevanju zmanjšanja in delitve tveganja, vključno z evropskim sistemom jamstva za vloge in delovanjem skupnega podpornega mehanizma za enotni sklad za reševanje najkasneje do konca prehodnega obdobja tega sklada. Izdelajo in izvedejo učinkovito strategijo za celotno euroobmočje, da bi dopolnili razumne nadzorne ukrepe za odpravo tveganj, ki ogrožajo delovanje bančnega sektorja, vključno z visoko stopnjo slabih posojil, neučinkovitimi poslovnimi modeli in presežno zmogljivostjo. V državah članicah z visokimi ravnmi zasebnega dolga spodbujajo nadzorovano razdolževanje; |
| --- | --- |

4.

v skladu s časovnim načrtom iz junija 2016 nadaljujejo delo za dokončno oblikovanje bančne unije ob upoštevanju zmanjšanja in delitve tveganja, vključno z evropskim sistemom jamstva za vloge in delovanjem skupnega podpornega mehanizma za enotni sklad za reševanje najkasneje do konca prehodnega obdobja tega sklada. Izdelajo in izvedejo učinkovito strategijo za celotno euroobmočje, da bi dopolnili razumne nadzorne ukrepe za odpravo tveganj, ki ogrožajo delovanje bančnega sektorja, vključno z visoko stopnjo slabih posojil, neučinkovitimi poslovnimi modeli in presežno zmogljivostjo. V državah članicah z visokimi ravnmi zasebnega dolga spodbujajo nadzorovano razdolževanje;

| 5. | dosežejo napredek pri dokončnem oblikovanju EMU ob doslednem spoštovanju notranjega trga Unije ter na odprt in pregleden način v odnosu do držav članic, ki niso članice euroobmočja. Nadaljujejo delo na področju pobud, ki se izvajajo, in dolgoročnih vprašanj v zvezi z EMU, pri čemer ustrezno upoštevajo belo knjigo Komisije o prihodnosti Evrope. |
| --- | --- |

5.

dosežejo napredek pri dokončnem oblikovanju EMU ob doslednem spoštovanju notranjega trga Unije ter na odprt in pregleden način v odnosu do držav članic, ki niso članice euroobmočja. Nadaljujejo delo na področju pobud, ki se izvajajo, in dolgoročnih vprašanj v zvezi z EMU, pri čemer ustrezno upoštevajo belo knjigo Komisije o prihodnosti Evrope.

V Bruslju, 21. marca 2017

Za Svet

Predsednik

E. SCICLUNA

---

(1)  Priporočilo Sveta z dne 20. septembra 2016 o vzpostavitvi nacionalnih odborov za produktivnost (2016/C 349/01) (UL C 349, 24.9.2016, str. 1).

1

(2)  Uredba (EU) 2015/1017 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. junija 2015 o Evropskem skladu za strateške naložbe, Evropskem svetovalnem vozlišču za naložbe in Evropskem portalu naložbenih projektov ter o spremembi uredb (EU) št. 1291/2013 in (EU) št. 1316/2013 – Evropski sklad za strateške naložbe (UL L 169, 1.7.2015, str. 1).

2

(3)  Uredba (EU) št. 806/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. julija 2014 o določitvi enotnih pravil in enotnega postopka za reševanje kreditnih institucij in določenih investicijskih podjetij v okviru enotnega mehanizma za reševanje in enotnega sklada za reševanje ter o spremembi Uredbe (EU) št. 1093/2010 (UL L 225, 30.7.2014, str. 1).

3

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 24.3.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 92/6 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 92/6

---

Menjalni tečaji eura (1)

23. marca 2017

(2017/C 92/02)

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,0786 |
| JPY | japonski jen | 119,36 |
| DKK | danska krona | 7,4356 |
| GBP | funt šterling | 0,86273 |
| SEK | švedska krona | 9,5095 |
| CHF | švicarski frank | 1,0700 |
| ISK | islandska krona | |
| NOK | norveška krona | 9,1478 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 27,021 |
| HUF | madžarski forint | 309,22 |
| PLN | poljski zlot | 4,2685 |
| RON | romunski leu | 4,5555 |
| TRY | turška lira | 3,9038 |
| AUD | avstralski dolar | 1,4132 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4387 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,3780 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,5303 |
| SGD | singapurski dolar | 1,5086 |
| KRW | južnokorejski won | 1 207,38 |
| ZAR | južnoafriški rand | 13,4933 |
| CNY | kitajski juan | 7,4268 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,4178 |
| IDR | indonezijska rupija | 14 363,72 |
| MYR | malezijski ringit | 4,7771 |
| PHP | filipinski peso | 54,309 |
| RUB | ruski rubelj | 62,2001 |
| THB | tajski bat | 37,320 |
| BRL | brazilski real | 3,3608 |
| MXN | mehiški peso | 20,5962 |
| INR | indijska rupija | 70,6095 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,0786

JPY

japonski jen

119,36

DKK

danska krona

7,4356

GBP

funt šterling

0,86273

SEK

švedska krona

9,5095

CHF

švicarski frank

1,0700

ISK

islandska krona

NOK

norveška krona

9,1478

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

27,021

HUF

madžarski forint

309,22

PLN

poljski zlot

4,2685

RON

romunski leu

4,5555

TRY

turška lira

3,9038

AUD

avstralski dolar

1,4132

CAD

kanadski dolar

1,4387

HKD

hongkonški dolar

8,3780

NZD

novozelandski dolar

1,5303

SGD

singapurski dolar

1,5086

KRW

južnokorejski won

1 207,38

ZAR

južnoafriški rand

13,4933

CNY

kitajski juan

7,4268

HRK

hrvaška kuna

7,4178

IDR

indonezijska rupija

14 363,72

MYR

malezijski ringit

4,7771

PHP

filipinski peso

54,309

RUB

ruski rubelj

62,2001

THB

tajski bat

37,320

BRL

brazilski real

3,3608

MXN

mehiški peso

20,5962

INR

indijska rupija

70,6095

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

| 24.3.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 92/7 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 92/7

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 21. marca 2017

o nadomestitvi člana skupine deležnikov platforme REFIT

(2017/C 92/03)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Sklepa Komisije C(2015) 3261 final z dne 19. maja 2015 o vzpostavitvi platforme programa ustreznosti in uspešnosti predpisov (v nadaljnjem besedilu: REFIT) in zlasti člena 4 Sklepa,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 4 Sklepa C(2015) 3261 final o vzpostavitvi platforme REFIT (v nadaljnjem besedilu: platforma) določa, da bo platforma združevala vladno skupino in skupino deležnikov, ki jo sestavlja 20 strokovnjakov, pri čemer dva zastopata Evropski ekonomsko-socialni odbor in Odbor regij, ostali pa podjetja, vključno z malimi in srednjimi podjetji, ter socialne partnerje in organizacije civilne družbe, ki imajo neposredne izkušnje pri uporabi zakonodaje Unije. Strokovnjaki v skupini deležnikov so imenovani za delovanje v svojem imenu ali za zastopanje skupnega interesa več deležnikov. |
| --- | --- |

(1)

Člen 4 Sklepa C(2015) 3261 final o vzpostavitvi platforme REFIT (v nadaljnjem besedilu: platforma) določa, da bo platforma združevala vladno skupino in skupino deležnikov, ki jo sestavlja 20 strokovnjakov, pri čemer dva zastopata Evropski ekonomsko-socialni odbor in Odbor regij, ostali pa podjetja, vključno z malimi in srednjimi podjetji, ter socialne partnerje in organizacije civilne družbe, ki imajo neposredne izkušnje pri uporabi zakonodaje Unije. Strokovnjaki v skupini deležnikov so imenovani za delovanje v svojem imenu ali za zastopanje skupnega interesa več deležnikov.

| (2) | Člen 4(4) Sklepa določa, da Komisija na predlog prvega podpredsednika Komisije imenuje člane skupine deležnikov, izbrane med kandidati, ki imajo neposredne izkušnje pri uporabi zakonodaje Unije in so se odzvali na razpis. Ob imenovanju je treba zagotoviti čim bolj uravnoteženo zastopanost različnih sektorjev, interesov in regij Unije ter spolov. Člen 4(5) Sklepa določa, da se člani imenujejo za obdobje do 31. oktobra 2019. V skladu s členom 4(6) Sklepa se lahko člani, ki odstopijo, nadomestijo za preostanek njihovega mandata. |
| --- | --- |

(2)

Člen 4(4) Sklepa določa, da Komisija na predlog prvega podpredsednika Komisije imenuje člane skupine deležnikov, izbrane med kandidati, ki imajo neposredne izkušnje pri uporabi zakonodaje Unije in so se odzvali na razpis. Ob imenovanju je treba zagotoviti čim bolj uravnoteženo zastopanost različnih sektorjev, interesov in regij Unije ter spolov. Člen 4(5) Sklepa določa, da se člani imenujejo za obdobje do 31. oktobra 2019. V skladu s členom 4(6) Sklepa se lahko člani, ki odstopijo, nadomestijo za preostanek njihovega mandata.

| (3) | Sklep Komisije C(2015) 9063 final z dne 16. decembra 2015 o imenovanju članov skupine deležnikov za platformo programa ustreznosti in uspešnosti predpisov (1) določa, da če kateri koli član skupine deležnikov preneha biti član v času mandata platforme, lahko prvi podpredsednik imenuje njegovega namestnika iz prvotnega seznama kandidatov, ki so se odzvali na razpis za prijavo interesa za članstvo v skupini deležnikov. |
| --- | --- |

(3)

Sklep Komisije C(2015) 9063 final z dne 16. decembra 2015 o imenovanju članov skupine deležnikov za platformo programa ustreznosti in uspešnosti predpisov (1) določa, da če kateri koli član skupine deležnikov preneha biti član v času mandata platforme, lahko prvi podpredsednik imenuje njegovega namestnika iz prvotnega seznama kandidatov, ki so se odzvali na razpis za prijavo interesa za članstvo v skupini deležnikov.

| (4) | Po odstopu člana skupine deležnikov Pierra Baussanda na dan 26. septembra 2016 je prvi podpredsednik Komisije imenoval Nina Renshaw, ki bo nadomestila Pierra Baussanda za preostanek njegovega mandata – |
| --- | --- |

(4)

Po odstopu člana skupine deležnikov Pierra Baussanda na dan 26. septembra 2016 je prvi podpredsednik Komisije imenoval Nina Renshaw, ki bo nadomestila Pierra Baussanda za preostanek njegovega mandata –

SKLENILA:

Edini člen

Nina Renshaw je imenovana za članico skupine deležnikov platforme REFIT za obdobje do 31. oktobra 2019.

V Bruslju, 21. marca 2017

Za Komisijo

Frans TIMMERMANS

Prvi podpredsednik

---

(1)  UL C 425, 18.12.2015, str. 8.

1

---

PRILOGA

| Ime | Državljanstvo | Zastopa skupni interes deležnikov na določenem področju politike | Trenutni delodajalec |
| --- | --- | --- | --- |
| Nina Renshaw | ZDRUŽENO KRALJESTVO | DA | Evropska zveza za javno zdravje (European Public Health Alliance – EPHA) |

Ime

Državljanstvo

Zastopa skupni interes deležnikov na določenem področju politike

Trenutni delodajalec

Nina Renshaw

ZDRUŽENO KRALJESTVO

DA

Evropska zveza za javno zdravje (European Public Health Alliance – EPHA)

---

| 24.3.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 92/9 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 92/9

---

Pojasnjevalne opombe kombinirane nomenklature Evropske unije

(2017/C 92/04)

V skladu s členom 9(1)(a) Uredbe Sveta (EGS) št. 2658/87 (1) se Pojasnjevalne opombe kombinirane nomenklature Evropske unije (2) spremenijo:

Na strani 95 se med pojasnjevalno opombo k tarifni podštevilki KN „2103 90 30 Aromatične grenčice z vsebnostjo alkohola od 44,2 do 49,2 vol. %, ki vsebujejo od 1,5 do 6 mas. % encijana, začimb in raznih sestavin ter od 4 do 10 mas. % sladkorja, v embalaži s prostornino 0,5 l ali manj“ in pojasnjevalnimi opombami k tarifni številki KN „2104 Juhe in mesne juhe ter pripravki za te juhe; homogenizirani sestavljeni prehrambni proizvodi“ vstavi naslednje besedilo:

| „2103 90 90 | Drugo

  Ta tarifna podštevilka vključuje proizvode, ki bi bili sicer zajeti v 22. poglavju ter ki so pripravljeni za kulinarične namene in so kot taki neprimerni za uživanje kot pijače.
  Ta tarifna podštevilka zajema predvsem ‚alkoholne tekočine za kuhanje‘, ki se v pogovornem jeziku imenujejo tudi ‚vino za kuhanje‘, ‚portovec za kuhanje‘, ‚konjak za kuhanje‘ in ‚vinjak za kuhanje‘. Vino za kuhanje sestoji iz navadnega ali dealkoholiziranega vina ali mešanice obeh, pri čemer se doda sol ali kombinacija več začimb (npr. sol in poper), zaradi česar je proizvod neprimeren za uživanje kot pijača. Ti proizvodi običajno vsebujejo vsaj 5 g/l soli.“ |
| --- | --- |

„2103 90 90

Drugo

Ta tarifna podštevilka vključuje proizvode, ki bi bili sicer zajeti v 22. poglavju ter ki so pripravljeni za kulinarične namene in so kot taki neprimerni za uživanje kot pijače.

Ta tarifna podštevilka zajema predvsem ‚alkoholne tekočine za kuhanje‘, ki se v pogovornem jeziku imenujejo tudi ‚vino za kuhanje‘, ‚portovec za kuhanje‘, ‚konjak za kuhanje‘ in ‚vinjak za kuhanje‘. Vino za kuhanje sestoji iz navadnega ali dealkoholiziranega vina ali mešanice obeh, pri čemer se doda sol ali kombinacija več začimb (npr. sol in poper), zaradi česar je proizvod neprimeren za uživanje kot pijača. Ti proizvodi običajno vsebujejo vsaj 5 g/l soli.“

---

(1)  Uredba Sveta (EGS) št. 2658/87 z dne 23. julija 1987 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi (UL L 256, 7.9.1987, str. 1).

1

(2)  UL C 76, 4.3.2015, str. 1.

2

---

V Objave

UPRAVNI POSTOPKI

Evropska agencija za varnost hrane

| 24.3.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 92/10 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 92/10

---

Razpis za prijavo interesa za mesto člana upravnega odbora Evropske agencije za varnost hrane

(2017/C 92/05)

Sprejemamo prijave za sedem mest v 14-članskem upravnem odboru Evropske agencije za varnost hrane, ustanovljene z Uredbo (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane (1). Agencija ima sedež v Parmi v Italiji.

Evropska agencija za varnost hrane

Evropska agencija za varnost hrane (EFSA) igra ključno vlogo pri ocenjevanju tveganja glede varnosti hrane in krme, ki ga izvaja Evropska unija. Agencija je bila ustanovljena za zagotavljanje znanstvenega svetovanja in podpore zakonodaji in politikam Unije na vseh področjih, ki bi lahko imela neposreden ali posreden vpliv na varnost živil in krme, in pri vprašanjih, tesno povezanih s področjem zdravja in dobroviti živali ter zdravja rastlin. Zagotavlja neodvisne informacije o navedenih zadevah in obvešča o tveganjih. Zadolžena je za znanstveno svetovanje na številnih področjih zakonodaje o živilih in krmi ter vedno, ko to določa zakonodaja Unije, vključno z novimi živilskimi tehnologijami, kot so gensko spremenjeni organizmi. Agencija je široko priznana kot referenčna služba zaradi svoje neodvisnosti, znanstvene kakovosti mnenj in obveščanja javnosti, zaradi preglednosti svojih postopkov ter prizadevnosti pri izvajanju nalog. Agencija razpolaga z lastnim strokovnim osebjem, pomaga pa ji tudi mreža pristojnih organizacij EU.

Pravna podlaga

V skladu s členom 25 navedene uredbe se člani odbora „imenujejo tako, da se zagotovijo najvišji standardi strokovne usposobljenosti, širok izbor ustreznega strokovnega znanja in, skladno s tem, najširša možna geografska porazdelitev znotraj Unije“. Poleg tega štirje člani upravnega odbora „izhajajo iz organizacij, ki zastopajo potrošnike in druge interese v živilski verigi“.

Nadalje uvodna izjava 40 navedene uredbe določa, da je „tudi sodelovanje z državami članicami nujno potrebno“, uvodna izjava 41 pa navaja, da „je treba imenovati upravni odbor tako, da se zagotovi najvišja raven usposobljenosti, širok obseg ustreznega strokovnega znanja in izkušenj, na primer na področju upravljanja in javne uprave, ter najširšo možno geografsko razdelitev v Uniji. To se omogoči z rotacijo članov upravnega odbora iz različnih držav izvora, pri čemer nobeno mesto ni pridržano za pripadnika katere koli posamezne države članice.“

Vloga in delovanje upravnega odbora

Upravni odbor je zlasti odgovoren za:

| — | splošno spremljanje dela Agencije, s čimer zagotavlja, da Agencija izvaja svoje poslanstvo in opravlja dodeljene naloge v skladu s svojim mandatom in po načelih neodvisnosti in preglednosti, |
| --- | --- |

—

splošno spremljanje dela Agencije, s čimer zagotavlja, da Agencija izvaja svoje poslanstvo in opravlja dodeljene naloge v skladu s svojim mandatom in po načelih neodvisnosti in preglednosti,

| — | imenovanje izvršnega direktorja na podlagi seznama kandidatov, ki ga pripravi Komisija, po potrebi pa tudi za njegovo razrešitev, |
| --- | --- |

—

imenovanje izvršnega direktorja na podlagi seznama kandidatov, ki ga pripravi Komisija, po potrebi pa tudi za njegovo razrešitev,

| — | imenovanje članov znanstvenega odbora in svetov, ki so odgovorni za zagotavljanje znanstvenih mnenj Agencije, |
| --- | --- |

—

imenovanje članov znanstvenega odbora in svetov, ki so odgovorni za zagotavljanje znanstvenih mnenj Agencije,

| — | sprejemanje letnih in večletnih načrtov dela Agencije ter splošnega poročila o dejavnostih v preteklem letu, |
| --- | --- |

—

sprejemanje letnih in večletnih načrtov dela Agencije ter splošnega poročila o dejavnostih v preteklem letu,

| — | sprejetje poslovnika Agencije in finančnega pravilnika. |
| --- | --- |

—

sprejetje poslovnika Agencije in finančnega pravilnika.

Delovanje odbora vključuje javna zasedanja, zasebne sestanke in korespondenco. Dokumenti EFSA, korespondenca odbora in zasebni sestanki so v angleščini. Odbor se običajno sestaja štirikrat do šestkrat na leto, večinoma v Parmi.

Sestava upravnega odbora

Upravni odbor sestavlja štirinajst članov in predstavnik Komisije, kot je določeno v členu 25(1) Uredbe (ES) št. 178/2002 (2). Štirje člani izhajajo iz organizacij, ki zastopajo potrošnike in druge interese v živilski verigi. Sedmim članom sedanjega upravnega odbora se v skladu s Sklepom Sveta 2014/C 192/02 (3) mandat izteče 30. junija 2018. Preostalim sedmim članom upravnega odbora se v skladu s Sklepom Sveta 2016/C 223/08 (4) mandat izteče 30. junija 2020.

Imena sedanjih članov odbora so objavljena na spletni strani EFSA https://www.efsa.europa.eu/en/people/mbmembers.

Ta objava zadeva prijave za mesta tistih sedmih članov upravnega odbora, ki se jim mandat izteče 30. junija 2018.

Zahtevane kvalifikacije in merila za izbor

Od članov upravnega odbora se zahtevata najvišja raven usposobljenosti, ki zajema najrazličnejša strokovna znanja, in zavezanost k neodvisnemu delovanju.

Za to mesto morajo biti kandidati državljani države članice EU in izkazati:

| 1. | najmanj 15 let delovnih izkušenj na enem ali več od petih spodaj navedenih področij, od tega pet let na vodstvenem položaju:






  — | zagotavljanje neodvisnega znanstvenega svetovanja ter znanstvene in tehnične podpore pri pripravi zakonodaje in politik Evropske unije na vseh področjih, ki imajo neposreden ali posreden vpliv na varnost hrane in krme, |
| --- | --- | --- |

1.

najmanj 15 let delovnih izkušenj na enem ali več od petih spodaj navedenih področij, od tega pet let na vodstvenem položaju:

—

zagotavljanje neodvisnega znanstvenega svetovanja ter znanstvene in tehnične podpore pri pripravi zakonodaje in politik Evropske unije na vseh področjih, ki imajo neposreden ali posreden vpliv na varnost hrane in krme,

| — | vodenje in javna uprava (vključno s človeškimi viri, pravnimi in finančnimi vidiki), |
| --- | --- |

—

vodenje in javna uprava (vključno s človeškimi viri, pravnimi in finančnimi vidiki),

| — | razvoj politik, ki zagotavljajo integriteto, neodvisnost, preglednost, etično ravnanje in visokokakovostno znanstveno svetovanje, obenem pa vzdržujejo zanesljivost pri deležnikih, |
| --- | --- |

—

razvoj politik, ki zagotavljajo integriteto, neodvisnost, preglednost, etično ravnanje in visokokakovostno znanstveno svetovanje, obenem pa vzdržujejo zanesljivost pri deležnikih,

| — | učinkovito obveščanje javnosti o znanstvenem delu, |
| --- | --- |

—

učinkovito obveščanje javnosti o znanstvenem delu,

| — | zagotavljanje potrebne skladnosti med ocenjevanjem tveganja, obvladovanjem tveganja in obveščanjem o tveganjih; |
| --- | --- |

—

zagotavljanje potrebne skladnosti med ocenjevanjem tveganja, obvladovanjem tveganja in obveščanjem o tveganjih;

| 2. | najmanj pet let delovnih izkušenj na področju varnosti živil in krme ali na drugih področjih, povezanih s poslanstvom Agencije, zlasti na področju zdravja in dobrobiti živali, varovanja okolja, zdravja rastlin in prehrane; |
| --- | --- |

2.

najmanj pet let delovnih izkušenj na področju varnosti živil in krme ali na drugih področjih, povezanih s poslanstvom Agencije, zlasti na področju zdravja in dobrobiti živali, varovanja okolja, zdravja rastlin in prehrane;

| 3. | zmožnost dela v večjezičnem, večkulturnem in multidisciplinarnem okolju; |
| --- | --- |

3.

zmožnost dela v večjezičnem, večkulturnem in multidisciplinarnem okolju;

| 4. | zavezanost k neodvisnemu delovanju:
  od članov se pričakuje, da upoštevajo najvišjo raven etičnega ravnanja, delujejo pošteno, neodvisno, nepristransko, zaupno in neupoštevajoč lastni interes ter da se izogibajo vsem situacijam, ki bi lahko povzročile navzkrižje osebnih interesov. |
| --- | --- |

4.

zavezanost k neodvisnemu delovanju:

od članov se pričakuje, da upoštevajo najvišjo raven etičnega ravnanja, delujejo pošteno, neodvisno, nepristransko, zaupno in neupoštevajoč lastni interes ter da se izogibajo vsem situacijam, ki bi lahko povzročile navzkrižje osebnih interesov.

Kandidati bodo ocenjeni na podlagi njihove ustreznosti in zavezanosti k neodvisnemu delovanju, pri čemer se bodo upoštevala naslednja merila:

| — | strokovno znanje in zmožnost za učinkovit prispevek na enem ali več področjih, navedenih zgoraj, |
| --- | --- |

—

strokovno znanje in zmožnost za učinkovit prispevek na enem ali več področjih, navedenih zgoraj,

| — | strokovno znanje na področju varnosti hrane in krme ali na drugih področjih, povezanih s poslanstvom Agencije, |
| --- | --- |

—

strokovno znanje na področju varnosti hrane in krme ali na drugih področjih, povezanih s poslanstvom Agencije,

| — | zmožnost dela v večjezičnem, večkulturnem in multidisciplinarnem okolju. |
| --- | --- |

—

zmožnost dela v večjezičnem, večkulturnem in multidisciplinarnem okolju.

Ožji izbor kandidatov bo analiziran tudi glede na naslednje zahteve za sestavo upravnega odbora:

| — | uravnoteženost upravnega odbora glede pokritosti strokovnih področij, |
| --- | --- |

—

uravnoteženost upravnega odbora glede pokritosti strokovnih področij,

| — | najširša možna geografska pokritost na podlagi rotacije članov različnih narodnosti. |
| --- | --- |

—

najširša možna geografska pokritost na podlagi rotacije članov različnih narodnosti.

Kandidati morajo izpolniti elektronsko prijavo in izjavo o interesih, ki vključujeta posebne častne zaveze in izjave. Ko Svet imenuje kandidate, morajo ti vsako leto podati pisno izjavo o interesih in na vsakem zasedanju upravnega odbora navesti vse svoje interese, ki bi lahko vplivali na njihovo neodvisnost glede točk dnevnega reda.

Z izjavo o interesih kandidat potrdi, da lahko opravlja funkcijo člana upravnega odbora EFSA v skladu z notranjimi pravili o neodvisnosti (http://www.efsa.europa.eu/en/values/independence.htm) in pravili ravnanja upravnega odbora EFSA (Pravila ravnanja upravnega odbora EFSA). Ta pravila določajo, da se morajo člani upravnega odpora vzdržati vseh dejavnosti, ki bi lahko privedle do navzkrižja interesov ali v javnosti vzbudile vtis, da gre za navzkrižje interesov.

Upoštevali se bodo položaji posameznih kandidatov za člane upravnega odbora, ki izhajajo iz organizacij, ki zastopajo potrošnike ali druge interese v živilski verigi. Glej oddelek spodaj z naslovom: „Člani upravnega odbora, ki izhajajo iz organizacij, ki zastopajo potrošnike ali druge interese v živilski verigi“.

Udeležba na zasedanjih odbora/povračilo stroškov in nadomestila

Člani se morajo zavezati, da bodo redno sodelovali na zasedanjih upravnega odbora. Na obrazcu za prijavo morajo navesti, da bodo lahko dejavno sodelovali v upravnem odboru. Upravni odbor se bo predvidoma sestajal štirikrat do šestkrat na leto. Člani odbora ne prejmejo plačila, vendar jim bodo povrnjeni potni stroški in upravičeni bodo do dnevnic. Stroške nastanitve bo neposredno krila EFSA. Prejeli bodo tudi nadomestilo za prisotnost na zasedanju v skladu s členom 3 Pravil o povračilu stroškov, ki navaja: „Posebno nadomestilo znaša 385 EUR za vsako celodnevno prisotnost na zasedanju. Poldnevno zasedanje ali poldnevna prisotnost pomeni polovično izplačilo nadomestila.“

Člani upravnega odbora, ki izhajajo iz organizacij, ki zastopajo potrošnike ali druge interese v živilski verigi

Kandidati morajo v svoji prijavi navesti, ali želijo biti eden od štirih članov upravnega odbora z izkušnjami v organizacijah, ki zastopajo potrošnike ali druge interesne skupine v živilski verigi. V obrazložitvi morajo navesti položaj v organizacijah, ki zastopajo potrošnike ali druge interesne skupine v živilski verigi.

Imenovanje in trajanje mandata

Razen predstavnika Komisije, ki ga imenuje Komisija, člane upravnega odbora imenuje Svet po posvetovanju z Evropskim parlamentom, in sicer jih izbere s seznama, ki ga na podlagi tega razpisa za prijavo interesa sestavi Komisija. Mandat traja štiri leta in se lahko enkrat podaljša. Kandidate se seznani, da bo Komisija javno objavila seznam in da lahko nasprotujejo objavi svojega imena, tako da Komisijo obvestijo na naslov, naveden v posebni izjavi o zasebnosti tega razpisa (glej tudi oddelek spodaj „Varstvo osebnih podatkov“). Uveljavljanje te pravice ne bo vplivalo na prijavo kandidata. Posamezni kandidati na seznamu Komisije, ki na razpisu niso izbrani, se lahko uvrstijo na rezervni seznam in nato po potrebi zamenjajo tiste člane, ki odstopijo pred koncem mandata.

Enake molžnosti

Pri postopku bo posebna skrb namenjena izognitvi kakršni koli diskriminaciji, podpirajo pa se prijave žensk.

Postopek prijave in rok za prijavo

Prijave morajo izpolnjevati naslednje zahteve, sicer se ne bodo upoštevale:

| 1. | Zainteresirane osebe spodbujamo, da se prijavijo prek spletnega sistema na spletni strani: https://ec.europa.eu/food/efsa/management-board_en.
  Elektronska prijava mora vključevati dve prilogi:






  (a) | ročno podpisano izjavo o interesih, ki je na voljo na naslovu: https://ec.europa.eu/food/efsa/management-board_en; |
| --- | --- | --- |

1.

Zainteresirane osebe spodbujamo, da se prijavijo prek spletnega sistema na spletni strani: https://ec.europa.eu/food/efsa/management-board_en.

Elektronska prijava mora vključevati dve prilogi:

(a)

ročno podpisano izjavo o interesih, ki je na voljo na naslovu: https://ec.europa.eu/food/efsa/management-board_en;

| (b) | življenjepis, dolg najmanj 1,5 strani in največ 3 strani. |
| --- | --- |

(b)

življenjepis, dolg najmanj 1,5 strani in največ 3 strani.

| 2. | Po uspešni elektronski prijavi bo spletni sistem ustvaril prijavno številko. Če sistem prijavne številke ne ustvari, prijava ni bila zabeležena.
  V primeru tehničnih težavah pošljite elektronsko sporočilo na naslov sante-call-management-board-efsa@ec.europa.eu. Poteka svoje prijave kandidati ne morejo spremljati na spletu. |
| --- | --- |

2.

Po uspešni elektronski prijavi bo spletni sistem ustvaril prijavno številko. Če sistem prijavne številke ne ustvari, prijava ni bila zabeležena.

V primeru tehničnih težavah pošljite elektronsko sporočilo na naslov sante-call-management-board-efsa@ec.europa.eu. Poteka svoje prijave kandidati ne morejo spremljati na spletu.

| 3. | Obrazec za prijavo, izjava o interesih, življenjepis in dokazila morajo biti napisani v enem od uradnih jezikov Evropske unije. Zaradi lažje izvedbe postopka izbire pa je zaželeno, vendar ni obvezno, da prijava vključuje tudi povzetek delovnih izkušenj in druge ustrezne podatke v angleščini. Vse prijave se obravnavajo zaupno. Dokazila je treba po potrebi priložiti pozneje. |
| --- | --- |

3.

Obrazec za prijavo, izjava o interesih, življenjepis in dokazila morajo biti napisani v enem od uradnih jezikov Evropske unije. Zaradi lažje izvedbe postopka izbire pa je zaželeno, vendar ni obvezno, da prijava vključuje tudi povzetek delovnih izkušenj in druge ustrezne podatke v angleščini. Vse prijave se obravnavajo zaupno. Dokazila je treba po potrebi priložiti pozneje.

| 4. | Če želite prijavo oddati v enem od uradnih jezikov Evropske unije, ki ni angleščina, lahko izpolnite prijavo v tem jeziku ali pišete sekretariatu razpisa na elektronski naslov sante-call-management-board-efsa@ec.europa.eu in zahtevate prijavni obrazec v vašem jeziku. Prejeli boste prijavni obrazec v Word obliki. |
| --- | --- |

4.

Če želite prijavo oddati v enem od uradnih jezikov Evropske unije, ki ni angleščina, lahko izpolnite prijavo v tem jeziku ali pišete sekretariatu razpisa na elektronski naslov sante-call-management-board-efsa@ec.europa.eu in zahtevate prijavni obrazec v vašem jeziku. Prejeli boste prijavni obrazec v Word obliki.

| 5. | Vse prijave interesa bodo obravnavane zaupno. |
| --- | --- |

5.

Vse prijave interesa bodo obravnavane zaupno.

| 6. | Zadnji rok za oddajo prijav je 19. maj 2017 do 12. ure (opoldne) po bruseljskem času. |
| --- | --- |

6.

Zadnji rok za oddajo prijav je 19. maj 2017 do 12. ure (opoldne) po bruseljskem času.

| 7. | Prijava mora biti izpolnjena v celoti in rok je treba upoštevati. Kandidatom priporočamo, da s prijavo ne čakajo do zadnjega trenutka, saj lahko zaradi morebitne napake v internetni povezavi zamudijo priložnost predložitve prijave v za to določenem roku. Prijave po izteku roka ne bodo sprejete. |
| --- | --- |

7.

Prijava mora biti izpolnjena v celoti in rok je treba upoštevati. Kandidatom priporočamo, da s prijavo ne čakajo do zadnjega trenutka, saj lahko zaradi morebitne napake v internetni povezavi zamudijo priložnost predložitve prijave v za to določenem roku. Prijave po izteku roka ne bodo sprejete.

| 8. | Prijave, ki bodo poslane po elektronski pošti in bodo izpolnjevale pogoje iz točke 3, bodo sprejete. Prijave, poslane po pošti, telefaksu ali izročene osebno, se praviloma ne bodo upoštevale; prav tako se ne bodo upoštevale prijave, poslane neposredno Evropski agenciji za varnost hrane. |
| --- | --- |

8.

Prijave, ki bodo poslane po elektronski pošti in bodo izpolnjevale pogoje iz točke 3, bodo sprejete. Prijave, poslane po pošti, telefaksu ali izročene osebno, se praviloma ne bodo upoštevale; prav tako se ne bodo upoštevale prijave, poslane neposredno Evropski agenciji za varnost hrane.

| 9. | Z oddajo prijave kandidati sprejmejo postopke in pogoje, kakor so opisani v tem razpisu in referenčnih dokumentih. Pri izpolnjevanju prijave se kandidati nikakor ne smejo sklicevati na kakršne koli dokumente, ki so jih predložili ob prejšnjih prijavah (primer: fotokopije prejšnjih prijav ne bodo sprejete). Vsako napačno prikazovanje zahtevanih informacij lahko vodi do izključitve iz tega razpisa. |
| --- | --- |

9.

Z oddajo prijave kandidati sprejmejo postopke in pogoje, kakor so opisani v tem razpisu in referenčnih dokumentih. Pri izpolnjevanju prijave se kandidati nikakor ne smejo sklicevati na kakršne koli dokumente, ki so jih predložili ob prejšnjih prijavah (primer: fotokopije prejšnjih prijav ne bodo sprejete). Vsako napačno prikazovanje zahtevanih informacij lahko vodi do izključitve iz tega razpisa.

| 10. | Vsi kandidati, ki se bodo prijavili na ta razpis, bodo obveščeni o rezultatih postopka izbire. |
| --- | --- |

10.

Vsi kandidati, ki se bodo prijavili na ta razpis, bodo obveščeni o rezultatih postopka izbire.

Varstvo osebnih podatkov

Komisija bo zagotovila, da bodo osebni podatki kandidatov obdelani v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (5). To velja zlasti za zaupnost in varstvo takih podatkov. Več informacij o obsegu, namenih in načinih za obdelavo osebnih podatkov v okviru tega razpisa lahko kandidati najdejo v posebni izjavi o zasebnosti na spleti strani razpisa https://ec.europa.eu/food/efsa/management-board_en.

---

(1)  UL L 31, 1.2.2002, str. 1.

(2)  UL L 31, 1.2.2002, str. 13.

(3)  UL C 192, 21.6.2014, str. 2.

(4)  UL C 223, 21.6.2016, str. 7.

(5)  UL L 8, 12.1.2001, str. 1.

---

DRUGI AKTI

Evropska komisija

| 24.3.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 92/14 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 92/14

---

Objava zahtevka v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

(2017/C 92/06)

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper zahtevek.

ENOTNI DOKUMENT

„THYM DE PROVENCE“

EU št.: FR-PGI-0005-01364 – 18.9.2015

ZOP ( ) ZGO ( X )

1.   Ime

„Thym de Provence“

2.   Država članica ali tretja država

Francija

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1   Vrsta proizvoda

Skupina 1.8 Ostali proizvodi iz Priloge I k Pogodbi (začimbe itn.)

3.2   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

Timijan „Thym de Provence“ je aromatična rastlina vrste Thymus vulgaris L. iz družine ustnatic. Rastlina je aromatična grmovnica velikosti od 10 do 30 cm z vejami, njena stebla so spodaj olesenela, običajno ima liste, raste v šopih ali v zelo gostih grmičkih.

Zimzeleno listje, ki je sivo ali zeleno odvisno od letnega časa, ter mlada stebla in cvetne čaše vsebujejo žleze, v katerih je eterično olje. To eterično olje je fenolno, njegove glavne spojine so karvakrol (vsaj 15 %), timol in para-cimen (njun predhodnik).

Timijan „Thym de Provence“ je trajnica, ki se prideluje na prostem ali nabere na parceli v naravnem okolju, za katero je pridobljena ustrezna odobritev.

Timijan „Thym de Provence“ se pridobiva iz naslednjih sort: VP 83 (avtohtona sorta timijana), sorta carvalia, sorta thymlia.

Seznam dovoljenih sort se lahko spremeni na podlagi protokola o spremembi, katerega namen je zagotoviti upoštevanje naslednjih značilnosti:

| — | fenolni profil (vsebnost karvakrola, timola, para-cimena > 50 %), |
| --- | --- |

—

fenolni profil (vsebnost karvakrola, timola, para-cimena > 50 %),

| — | vsebnost karvakrola je večja ali enaka 15 %, |
| --- | --- |

—

vsebnost karvakrola je večja ali enaka 15 %,

| — | rastlina je pokončna in olesenela. |
| --- | --- |

—

rastlina je pokončna in olesenela.

Ta seznam se po vsaki spremembi pošlje proizvajalcem, nadzornemu organu in pristojnim nadzornim organom.

Timijan „Thym de Provence“ se prodaja v posušenih ali zamrznjenih listih ali v svežih ali posušenih vejicah. Vejice se lahko prodajajo v razsutem stanju ali v šopku.

Proizvod ima naslednje značilnosti:

| — | v vseh oblikah ima v eteričnem olju vsaj 15-odstotno vsebnost karvakrola. |
| --- | --- |

—

v vseh oblikah ima v eteričnem olju vsaj 15-odstotno vsebnost karvakrola.

Poleg tega veljajo za posamezne oblike proizvoda naslednje zahteve:

| — | za sveže vejice: dolžina stebla je največ 16 cm, |
| --- | --- |

—

za sveže vejice: dolžina stebla je največ 16 cm,

| — | za suhe vejice: dolžina stebla je največ 16 cm, delež vlage je največ 12 %, |
| --- | --- |

—

za suhe vejice: dolžina stebla je največ 16 cm, delež vlage je največ 12 %,

| — | za posušene liste: delež vlage je največ 12 %, delež stebla je največ 4 % in delež drobirja je največ 2 %, |
| --- | --- |

—

za posušene liste: delež vlage je največ 12 %, delež stebla je največ 4 % in delež drobirja je največ 2 %,

| — | za zamrznjene liste: delež stebel je največ 4 % in delež drobirja je največ 2 %. |
| --- | --- |

—

za zamrznjene liste: delež stebel je največ 4 % in delež drobirja je največ 2 %.

3.3   Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

—

3.4   Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Postopki, ki jih je treba izvajati na geografskem območju, so žetev, obdelava, (sušenje/mlatenje, prebiranje, zamrzovanje) in povezovanje v šopke.

3.5   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

—

3.6   Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Na embalaži proizvoda „Thym de Provence“ za prodajo potrošnikom je treba poleg obveznih podatkov v skladu z veljavno zakonodajo navesti tudi minimalni rok trajanja ter priložiti listič z imenom in naslovom certifikacijskega organa, pred katerima je navedeno „certificiral(-a)“.

4.   Jedrnata opredelitev geografskega območja

Departma Vaucluse: vse občine.

Departma Bouches du Rhône:

| — | celotni kantoni: Aix-en-Provence (1 in 2), Allauch, Aubagne, Berre-l'Étang, Châteaurenard, Ciotat, Gardanne, Marignane, Marseille (1–10), Martigues, Pélissanne, Salon-de-Provence (1 in 2), Trets, Vitrolles; |
| --- | --- |

—

celotni kantoni: Aix-en-Provence (1 in 2), Allauch, Aubagne, Berre-l'Étang, Châteaurenard, Ciotat, Gardanne, Marignane, Marseille (1–10), Martigues, Pélissanne, Salon-de-Provence (1 in 2), Trets, Vitrolles;

| — | kanton Istres razen občine Fos-sur-Mer. |
| --- | --- |

—

kanton Istres razen občine Fos-sur-Mer.

Departma Gard:

| — | celotni kantoni: Bagnols-sur-Cèze, Pont-Saint-Esprit, Redessan, Roquemaure, Uzès, Villeneuve-lès-Avignon, |
| --- | --- |

—

celotni kantoni: Bagnols-sur-Cèze, Pont-Saint-Esprit, Redessan, Roquemaure, Uzès, Villeneuve-lès-Avignon,

| — | kanton Alès-2: občine Belvézet, Bouquet, Fons-sur-Lussan, Lussan, Seynes, Vallérargues, |
| --- | --- |

—

kanton Alès-2: občine Belvézet, Bouquet, Fons-sur-Lussan, Lussan, Seynes, Vallérargues,

| — | kanton Alès-3: občina Castelnau-Valence, |
| --- | --- |

—

kanton Alès-3: občina Castelnau-Valence,

| — | kanton Beaucaire razen občin Bellegarde, Fourques, |
| --- | --- |

—

kanton Beaucaire razen občin Bellegarde, Fourques,

| — | kanton Marguerittes: občine Manduel, Marguerittes, Poulx, |
| --- | --- |

—

kanton Marguerittes: občine Manduel, Marguerittes, Poulx,

| — | kanton Rousson: občine Barjac, Méjannes-le-Clap, Saint-Jean-de-Maruéjols-et-Avéjan, Saint-Privat-de-Champclos, Tharaux. |
| --- | --- |

—

kanton Rousson: občine Barjac, Méjannes-le-Clap, Saint-Jean-de-Maruéjols-et-Avéjan, Saint-Privat-de-Champclos, Tharaux.

Departma Alpes de Haute Provence:

| — | celotni kantoni: Château-Arnoux-Saint-Auban, Forcalquier, Manosque (1–3), Oraison, Reillanne, Valensole, |
| --- | --- |

—

celotni kantoni: Château-Arnoux-Saint-Auban, Forcalquier, Manosque (1–3), Oraison, Reillanne, Valensole,

| — | kanton Digne-les-Bains-2 razen občin Champtercier, Digne-les-Bains, |
| --- | --- |

—

kanton Digne-les-Bains-2 razen občin Champtercier, Digne-les-Bains,

| — | kanton Sisteron razen občin Authon, Saint-Geniez, |
| --- | --- |

—

kanton Sisteron razen občin Authon, Saint-Geniez,

| — | kanton Riez: občine Bras-d'Asse, Le Castellet, Le Chaffaut-Saint-Jurson, Entrevennes, Estoublon, Mézel, Moustiers-Sainte-Marie, Puimichel, Puimoisson, Riez, Roumoules, Saint-Jeannet, Saint-Julien-d'Asse, Saint-Jurs, |
| --- | --- |

—

kanton Riez: občine Bras-d'Asse, Le Castellet, Le Chaffaut-Saint-Jurson, Entrevennes, Estoublon, Mézel, Moustiers-Sainte-Marie, Puimichel, Puimoisson, Riez, Roumoules, Saint-Jeannet, Saint-Julien-d'Asse, Saint-Jurs,

| — | kanton Seyne: občine Claret, Melve, Sigoyer, Thèze, Valernes, Vaumeilh. |
| --- | --- |

—

kanton Seyne: občine Claret, Melve, Sigoyer, Thèze, Valernes, Vaumeilh.

Departma Ardèche:

| — | celotni kanton Bourg-Saint-Andéol, |
| --- | --- |

—

celotni kanton Bourg-Saint-Andéol,

| — | kanton Pouzin: občina Rochemaure, |
| --- | --- |

—

kanton Pouzin: občina Rochemaure,

| — | kanton Teil: občine Alba-la-Romaine, Aubignas, Saint-Andéol-de-Berg, Saint-Maurice-d'Ibie, Saint-Thomé, Le Teil, Valvignères, |
| --- | --- |

—

kanton Teil: občine Alba-la-Romaine, Aubignas, Saint-Andéol-de-Berg, Saint-Maurice-d'Ibie, Saint-Thomé, Le Teil, Valvignères,

| — | kanton Vallon-Pont-d'Arc: občine Labastide-de-Virac, Orgnac-l'Aven, Saint-Remèze. |
| --- | --- |

—

kanton Vallon-Pont-d'Arc: občine Labastide-de-Virac, Orgnac-l'Aven, Saint-Remèze.

Departma Var:

| — | celotni kantoni: Brignoles, Draguignan, Garde, Garéoult, Hyères, Ollioules, Saint-Cyr-sur-Mer, Saint-Maximin-la-Sainte-Baume, Seyne-sur-Mer (1 in 2), Solliès-Pont, Toulon (1–4), |
| --- | --- |

—

celotni kantoni: Brignoles, Draguignan, Garde, Garéoult, Hyères, Ollioules, Saint-Cyr-sur-Mer, Saint-Maximin-la-Sainte-Baume, Seyne-sur-Mer (1 in 2), Solliès-Pont, Toulon (1–4),

| — | kanton Crau: občini Hyères, La Crau, |
| --- | --- |

—

kanton Crau: občini Hyères, La Crau,

| — | kanton Flayosc razen občin Bargème, Bargemon, Brenon, Châteauvieux, Claviers, Comps-sur-Artuby, La Bastide, Le Bourguet, La Martre, La Roque-Esclapon, Trigance, |
| --- | --- |

—

kanton Flayosc razen občin Bargème, Bargemon, Brenon, Châteauvieux, Claviers, Comps-sur-Artuby, La Bastide, Le Bourguet, La Martre, La Roque-Esclapon, Trigance,

| — | kanton Luc razen občin Collobrières, La Garde-Freinet, |
| --- | --- |

—

kanton Luc razen občin Collobrières, La Garde-Freinet,

| — | kanton Vidauban razen občine: Le Muy. |
| --- | --- |

—

kanton Vidauban razen občine: Le Muy.

Departma Hautes Alpes:

| — | celotni kanton Laragne-Montéglin, |
| --- | --- |

—

celotni kanton Laragne-Montéglin,

| — | kanton Serres: občine Le Bersac, Bruis, Chanousse, L’Épine, Étoile-Saint-Cyrice, Eyguians, Lagrand, Méreuil, Montclus, Montjay, Montmorin, Montrond, Moydans, Nossage-et-Bénévent, Orpierre, Ribeyret, Rosans, Saint-André-de-Rosans, Sainte-Colombe, Sainte-Marie, Saint-Genis, Saléon, Savournon, Serres, Sorbiers, Trescléoux. |
| --- | --- |

—

kanton Serres: občine Le Bersac, Bruis, Chanousse, L’Épine, Étoile-Saint-Cyrice, Eyguians, Lagrand, Méreuil, Montclus, Montjay, Montmorin, Montrond, Moydans, Nossage-et-Bénévent, Orpierre, Ribeyret, Rosans, Saint-André-de-Rosans, Sainte-Colombe, Sainte-Marie, Saint-Genis, Saléon, Savournon, Serres, Sorbiers, Trescléoux.

Departma Drôme:

| — | celotni kantoni: Grignan, Tricastin, Montélimar-2, |
| --- | --- |

—

celotni kantoni: Grignan, Tricastin, Montélimar-2,

| — | kanton Dieulefit razen občin Bézaudun-sur-Bîne, Bourdeaux, Bouvières, Comps, Crupies, Félines-sur-Rimandoule, Francillon-sur-Roubion, Mornans, Le Poët-Célard, Les Tonils, Orcinas, Rochebaudin, Saou, Soyans, Truinas, |
| --- | --- |

—

kanton Dieulefit razen občin Bézaudun-sur-Bîne, Bourdeaux, Bouvières, Comps, Crupies, Félines-sur-Rimandoule, Francillon-sur-Roubion, Mornans, Le Poët-Célard, Les Tonils, Orcinas, Rochebaudin, Saou, Soyans, Truinas,

| — | kanton Nyons et Baronnies razen občine Chaudebonne, |
| --- | --- |

—

kanton Nyons et Baronnies razen občine Chaudebonne,

| — | kanton Diois: občini La Motte-Chalancon, Rottier, |
| --- | --- |

—

kanton Diois: občini La Motte-Chalancon, Rottier,

| — | kanton Montélimar-1: občine Ancône, Montélimar, Savasse. |
| --- | --- |

—

kanton Montélimar-1: občine Ancône, Montélimar, Savasse.

5.   Povezava z geografskim območjem

Posebnosti geografskega območja

Geografsko območje proizvoda „Thym de Provence“ je del ozemlja na jugovzhodu Francije, za katerega se uporablja izraz Provansa.

Najpogostejše vrste prsti so različno kompaktne glinasto-apnenčaste prsti. Omogočajo preprosto pronicanje ali odtekanje in izginjanje deževnice. Zelo pogosto so prodnate. Ta odprta, apnenčasta, suha in sončna območja, ki se imenujejo gariga, so značilna za Provanso.

Za geografsko območje je značilno tudi sredozemsko podnebje z vročimi in suhimi poletji ter blagimi zimami. Sončna obdobja so intenzivna in dolga, spremlja jih severni/severozahodni veter (mistral), ki občasno piha pogosteje in v daljših obdobjih ter povzroča, da je vlažnost stalno majhna. Za provansalske zime so značilna redka obdobja zmrzali, ki so običajno kratka in blaga.

Za geografsko območje je značilna velika gostota samoraslega fenolnega timijana, ki vsebuje znaten delež karvakrola in se v skoraj čistih populacijah razrašča v bolj ali manj okroglih zaplatah.

Proizvajalci z geografskega območja so pridobili strokovno znanje iz dolge tradicije nabiranja divjega timijana, ki se še vedno izvaja, in starih postopkov sušenja, prebiranja ali povezovanja v šopke.

Proizvajalci proizvoda „Thym de Provence“ so poskrbeli, da se avtohtona sorta samoraslega timijana na območju razmnožuje z izborom sort fenolnih timijanov, katerih eterično olje vsebuje več kot 15 % karvakrola.

Poleg tega so proizvajalci na parcelah za obdelavo omejili pritok vode, s čimer so zagotovili način proizvodnje, ki je podoben naravnim razmeram.

Obdelovanje parcel je omejeno, saj stebla timijana po neki starosti postanejo prevelika in razmerje deleža listov na težo lesa (velika stebla) postane nezadostno. Pri samoraslem timijanu nabiralci strokovno ocenijo velikost rastlin, ki se smejo nabrati, da zagotovijo enak rezultat kot pri timijanu s parcel.

Poleg tega so proizvajalci pozorni na izbiro optimalnega časa za žetev in skladiščenje v prezračevanem prostoru pred obdelavo ali sušenjem, pri čemer izkoriščajo suho podnebje geografskega območja.

Znanje gospodarskih subjektov o obdelavi se kaže predvsem v hitri izvedbi obdelave po žetvi (sušenje za posušene liste timijana in zamrzovanje za zamrznjeni proizvod).

Sušenje je tudi pomembna faza, pri kateri se nadzoruje delež vlage in ki tako omogoča obdelavo proizvoda brez tveganja, da bi prišlo do poškodb proizvoda: če timijan „Thym de Provence“ ni zadostno suh, listov ni mogoče ustrezno ločiti od stebel; če je presuh, se pri mlatenju stebla preveč lomijo. Pri fazi sušenja se upoštevajo zunanje podnebne razmere, pri čemer sta od nje odvisna videz in trajnost proizvoda. Povezana je s pridobljenim znanjem in uporabo posebnih naprav (vizualna ocena svežega proizvoda, posebni postopek prebiranja glede na serijo ...).

Tudi za povezovanje v šopke je potrebno posebno znanje proizvajalcev, ki ocenijo stopnjo vlažnosti proizvoda, da preprečijo odpadanje listov in poslabšanje kakovosti. To znanje je nujno za pridobitev končnega proizvoda s pričakovanimi značilnostmi.

Provansalski gospodarski subjekti uporabljajo zelo učinkovite in stroge metode prebiranja ter si pri tem pomagajo s posebno opremo in izkušnjami. Poznavanje proizvoda jim omogoča, da izberejo potrebna orodja za optimalno prebiranje timijana, pri čemer v največji meri izločijo neželene delce.

Posebnosti proizvoda

Za timijan „Thym de Provence“ sta značilna močna aroma in okus, ki je topel in pikanten.

Razlikuje se od drugih sort timijanov, ki so večinoma t. i. „blagi“ timijani ali vrtni timijani, ki imajo čisti kemotip timol s šibkejšo aromo, ter nekoliko manj od vrst timijanov s cineolom (Thymus mastichina L. cineolifera).

Druge posebne značilnosti timijana „Thym de Provence“ so čistost, homogenost listov, skoraj popolna odsotnost nečistoč (za timijan v listih).

Pri trženju proizvoda v šopkih morajo biti šopki ustrezno oblikovani in imeti veliko listov.

Te značilnosti zagotavljajo dober sloves proizvoda „Thym de Provence“.

Vzročna povezava

Značilnosti tal na geografskem območju, ki omogočajo odtekanje, so povezane s temperaturnimi vzorci in ugodno vplivajo na samoraslost timijana „Thym de Provence“ in njegovo gojenje. Za uspevanje timijana „Thym de Provence“ v dobrih razmerah in razvoj močne arome sta potrebna toplota in osončenost, ki ju daje podnebje geografskega območja.

Pri izbranih tradicionalnih sortah, značilnih za to podnebje, se izloča značilno eterično olje z veliko vsebnostjo karvakrola, ki poudarja tople in pikantne arome, značilne za timijan „Thym de Provence“. Drugotna značilnost rastline, ki se je prilagodila okolju, za katerega je značilna huda poletna suša, je znatna prisotnost karvakrola v eteričnem olju listov.

Nadzorovano namakanje omogoča omejevanje zatravljanja (kar vpliva na čistost končnega proizvoda) in vzdrževanje razmer z majhno vlažnostjo, ki so podobne naravnim razmeram.

Izvajanje žetve v optimalnem času vpliva na izraženost arom in čistost timijana „Thym de Provence“.

Prakse sušenja ali hitrega zamrzovanja po žetvi in skladiščenja v prezračevanem prostoru zagotavljajo, da je barva pridobljenega timijana homogena, in prispevajo k ohranitvi arom. Na te ključne faze pozitivno vplivajo izkušnje proizvajalcev na območju in zlasti hitra zmožnost vizualnega ocenjevanja kakovosti sveže obranega proizvoda.

Čistost timijana „Thym de Provence“ temelji na uporabi znanja v zvezi s fazama ločevanja listov od stebel in prebiranja, ki imata pomembno vlogo pri odstranjevanju največjega dela stebel in omejevanju lomov.

Za povezovanje proizvoda „Thym de Provence“ v urejene šopke, ki so dobro oblikovani in bogati z listi, se uporablja znanje o odstranjevanju velikih stebel in oceni vlažnosti ter izbiri ustreznega časa za ta postopek.

Prisotnost timijana v Provansi ter posebnosti arome in okusa timijana „Thym de Provence“ je pogosto navedena v virih. Navajajo ga avtorji od Plinija starejšega iz 1. stoletja do sodobnih avtorjev, kot je Marcel Pagnol (Les Bucoliques, Grasset, 1958). Timijan „Thym de Provence“ je eden od temeljev gastronomske dediščine Provanse, ki se obsežno trži v različnih oblikah.

Sklic na objavo specifikacije

(drugi pododstavek člena 6(1) te uredbe)

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDC-IGP-ThymdeProvence.pdf

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

---