# Eiropas Savienības C 92/2017

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 92 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 60. gadagājums2017. gada 24. marts |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 92

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

60. gadagājums2017. gada 24. marts

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | IETEIKUMI |
| | Padome |
| 2017/C 92/01 | Padomes Ieteikums (2017. gada 21. marts) par eurozonas ekonomikas politiku | 1 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

IETEIKUMI

Padome

2017/C 92/01

Padomes Ieteikums (2017. gada 21. marts) par eurozonas ekonomikas politiku

1

---

| | IV   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2017/C 92/02 | Euro maiņas kurss | 6 |
| 2017/C 92/03 | Komisijas Lēmums (2017. gada 21. marts), ar ko aizstāj REFIT platformas ieinteresēto personu grupas locekli | 7 |
| 2017/C 92/04 | Eiropas Savienības kombinētās nomenklatūras skaidrojumi | 9 |

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2017/C 92/02

Euro maiņas kurss

6

2017/C 92/03

Komisijas Lēmums (2017. gada 21. marts), ar ko aizstāj REFIT platformas ieinteresēto personu grupas locekli

REFIT

7

2017/C 92/04

Eiropas Savienības kombinētās nomenklatūras skaidrojumi

9

---

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS |
| | Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde |
| 2017/C 92/05 | Uzaicinājums paust interesi ieņemt Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes valdes locekļa amatu | 10 |
| | CITI TIESĪBU AKTI |
| | Eiropas Komisija |
| 2017/C 92/06 | Pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām | 14 |

V   Atzinumi

ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde

2017/C 92/05

Uzaicinājums paust interesi ieņemt Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes valdes locekļa amatu

10

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

2017/C 92/06

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

14

---

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

IETEIKUMI

Padome

| 24.3.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 92/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 92/1

---

PADOMES IETEIKUMS

(2017. gada 21. marts)

par eurozonas ekonomikas politiku

(2017/C 92/01)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 136. pantu saistībā ar tā 121. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,

tā kā:

| (1) | Ekonomikas atlabšana eurozonā turpinās, tomēr tā joprojām ir trausla. Pēdējos gados ir panākts ievērojams progress: kopš 2015. gada reālais iekšzemes kopprodukts (IKP) eurozonā ir atkal sasniedzis pirmskrīzes līmeni, un bezdarbs ir sarucis, sasniedzot savu zemāko līmeni kopš 2010.–2011. gada. Tomēr kopējais pieprasījums ir vājš, inflācija ievērojami atpaliek no mērķa, neraugoties uz Eiropas Centrālās bankas izteikti atbalstošo monetāro politiku, un izaugsmi kavē tādas krīzes sekas kā ieilgusī makroekonomikas nelīdzsvarotība un augsts parādsaistību līmenis visos ekonomikas sektoros, kas prasa samazināt aizņemto līdzekļu īpatsvaru un samazināt patēriņam un ieguldījumiem pieejamos resursus. Turklāt krīze vēl vairāk saasināja eurozonas ekonomikā vērojamo ilgtermiņa tendenci, ka izaugsmes potenciāls samazinās. Kaut arī vērojamas uzlabojumu pazīmes, pastāvīgā ieguldījumu nepietiekamība un augstais bezdarba līmenis rada risku arī turpmāk ierobežot izaugsmes izredzes. Līdzsvarošana eurozonas ekonomikā joprojām nav simetriska, jo tikai neto debitorvalstis koriģēja savu nelīdzsvarotību, un rezultātā palielinās tekošā konta pārpalikums. Saistībā ar G20 panākto vispārējo vienošanos eurozonas dalībvalstis tiek aicinātas gan individuāli, gan kolektīvi izmantot visus politikas instrumentus, tostarp fiskālos un strukturālos instrumentus, lai panāktu spēcīgu, ilgtspējīgu, sabalansētu un iekļaujošu izaugsmi. |
| --- | --- |

(1)

Ekonomikas atlabšana eurozonā turpinās, tomēr tā joprojām ir trausla. Pēdējos gados ir panākts ievērojams progress: kopš 2015. gada reālais iekšzemes kopprodukts (IKP) eurozonā ir atkal sasniedzis pirmskrīzes līmeni, un bezdarbs ir sarucis, sasniedzot savu zemāko līmeni kopš 2010.–2011. gada. Tomēr kopējais pieprasījums ir vājš, inflācija ievērojami atpaliek no mērķa, neraugoties uz Eiropas Centrālās bankas izteikti atbalstošo monetāro politiku, un izaugsmi kavē tādas krīzes sekas kā ieilgusī makroekonomikas nelīdzsvarotība un augsts parādsaistību līmenis visos ekonomikas sektoros, kas prasa samazināt aizņemto līdzekļu īpatsvaru un samazināt patēriņam un ieguldījumiem pieejamos resursus. Turklāt krīze vēl vairāk saasināja eurozonas ekonomikā vērojamo ilgtermiņa tendenci, ka izaugsmes potenciāls samazinās. Kaut arī vērojamas uzlabojumu pazīmes, pastāvīgā ieguldījumu nepietiekamība un augstais bezdarba līmenis rada risku arī turpmāk ierobežot izaugsmes izredzes. Līdzsvarošana eurozonas ekonomikā joprojām nav simetriska, jo tikai neto debitorvalstis koriģēja savu nelīdzsvarotību, un rezultātā palielinās tekošā konta pārpalikums. Saistībā ar G20 panākto vispārējo vienošanos eurozonas dalībvalstis tiek aicinātas gan individuāli, gan kolektīvi izmantot visus politikas instrumentus, tostarp fiskālos un strukturālos instrumentus, lai panāktu spēcīgu, ilgtspējīgu, sabalansētu un iekļaujošu izaugsmi.

| (2) | Vērienīgām strukturālajām reformām būtu jāsekmē pienācīga un efektīva cilvēkresursu un kapitāla resursu pārdale un jāpalīdz risināt notiekošo tehnoloģisko un strukturālo pārmaiņu radītās problēmas. Ir vajadzīgas reformas, kas rada labvēlīgu darījumdarbības vidi, pilnveido vienoto tirgu un novērš šķēršļus ieguldījumiem. Šie centieni ir būtiski, lai kāpinātu eurozonas ekonomikas ražīgumu un nodarbinātību, stiprinātu konverģenci un palielinātu izaugsmes potenciālu un pielāgošanās spējas. Strukturālo reformu īstenošana, kas rada efektīvus tirgus ar elastīgi reaģējošiem cenu mehānismiem, atbalstītu monetāro politiku, veicinot tās iedarbību uz reālo ekonomiku. Reformas, kas likvidē kavēkļus ieguldījumiem un sekmē ieguldījumus, var dot divkāršu labumu, īstermiņā atbalstot saimniecisko darbību un radot jaudu ilgtspējīgai un iekļaujošai izaugsmei ilgtermiņā. Ražīgumu veicinošas reformas ir īpaši svarīgas tajās dalībvalstīs, kurās liela ārējā parāda dēļ ir lielos apjomos jāsamazina aizņemto līdzekļu īpatsvars, jo straujāka izaugsme palīdz samazināt parāda attiecību pret IKP. Minētajās valstīs ārējo līdzsvarošanu turklāt veicinātu cenu un ārpuscenu konkurētspējas palielināšana. Dalībvalstis ar lielu tekošā konta pārpalikumu var dot savu artavu eurozonas ekonomikas līdzsvarošanā, ieviešot pasākumus, tostarp strukturālās reformas, kas veicina pārmērīgo ietaupījumu novirzīšanu uz iekšzemes pieprasījumu, jo īpaši stiprinot ieguldījumus. Šajā ziņā pašreiz zemais procentu likmju līmenis paver papildu iespējas, jo īpaši dalībvalstīs ar ievērojamu fiskālo telpu. |
| --- | --- |

(2)

Vērienīgām strukturālajām reformām būtu jāsekmē pienācīga un efektīva cilvēkresursu un kapitāla resursu pārdale un jāpalīdz risināt notiekošo tehnoloģisko un strukturālo pārmaiņu radītās problēmas. Ir vajadzīgas reformas, kas rada labvēlīgu darījumdarbības vidi, pilnveido vienoto tirgu un novērš šķēršļus ieguldījumiem. Šie centieni ir būtiski, lai kāpinātu eurozonas ekonomikas ražīgumu un nodarbinātību, stiprinātu konverģenci un palielinātu izaugsmes potenciālu un pielāgošanās spējas. Strukturālo reformu īstenošana, kas rada efektīvus tirgus ar elastīgi reaģējošiem cenu mehānismiem, atbalstītu monetāro politiku, veicinot tās iedarbību uz reālo ekonomiku. Reformas, kas likvidē kavēkļus ieguldījumiem un sekmē ieguldījumus, var dot divkāršu labumu, īstermiņā atbalstot saimniecisko darbību un radot jaudu ilgtspējīgai un iekļaujošai izaugsmei ilgtermiņā. Ražīgumu veicinošas reformas ir īpaši svarīgas tajās dalībvalstīs, kurās liela ārējā parāda dēļ ir lielos apjomos jāsamazina aizņemto līdzekļu īpatsvars, jo straujāka izaugsme palīdz samazināt parāda attiecību pret IKP. Minētajās valstīs ārējo līdzsvarošanu turklāt veicinātu cenu un ārpuscenu konkurētspējas palielināšana. Dalībvalstis ar lielu tekošā konta pārpalikumu var dot savu artavu eurozonas ekonomikas līdzsvarošanā, ieviešot pasākumus, tostarp strukturālās reformas, kas veicina pārmērīgo ietaupījumu novirzīšanu uz iekšzemes pieprasījumu, jo īpaši stiprinot ieguldījumus. Šajā ziņā pašreiz zemais procentu likmju līmenis paver papildu iespējas, jo īpaši dalībvalstīs ar ievērojamu fiskālo telpu.

| (3) | Labāk koordinējot strukturālo reformu īstenošanu, tostarp to reformu īstenošanu, kuras norādītas konkrētām valstīm adresētajos ieteikumos un kuras vajadzīgas Eiropas ekonomiskās un monetārās savienības (EMS) izveides pabeigšanai, dalībvalstīs var tikt radīta pozitīva blakusietekme un nostiprināta šo reformu pozitīvā īstermiņa ietekme. Tematiskās Eurogrupas diskusijas ir pierādījušas savu vērtību vienotas izpratnes veidošanā par eurozonas reformu prioritātēm, paraugprakses apmaiņā, reformu īstenošanas sekmēšanā un strukturālajā konverģencē. Minētajām diskusijām Eurogrupā būtu jāturpinās, un, kur iespējams, tās būtu jāpastiprina, tostarp tajās efektīvi izmantojot saskaņotus vienotos principus un salīdzinošo vērtēšanu. Minētās diskusijas būtu jāturpina, neskarot attiecīgajos Padomes sastāvos notiekošās diskusijas un vienlaikus vajadzības gadījumā atzīstot, cik relevanti Savienības mērogā ir kopīgie pārbaudījumi un pieredze un kādi tie ir. Reaģējot uz Padomes ieteikumu par valstu produktivitātes padomju izveidi (1), kas pieņemts pieņemto 2016. gada 20. septembrī, valstu produktivitātes padomes arī var palīdzēt valsts līmenī sekmēt atbildību un nepieciešamo reformu īstenošanu. |
| --- | --- |

(3)

Labāk koordinējot strukturālo reformu īstenošanu, tostarp to reformu īstenošanu, kuras norādītas konkrētām valstīm adresētajos ieteikumos un kuras vajadzīgas Eiropas ekonomiskās un monetārās savienības (EMS) izveides pabeigšanai, dalībvalstīs var tikt radīta pozitīva blakusietekme un nostiprināta šo reformu pozitīvā īstermiņa ietekme. Tematiskās Eurogrupas diskusijas ir pierādījušas savu vērtību vienotas izpratnes veidošanā par eurozonas reformu prioritātēm, paraugprakses apmaiņā, reformu īstenošanas sekmēšanā un strukturālajā konverģencē. Minētajām diskusijām Eurogrupā būtu jāturpinās, un, kur iespējams, tās būtu jāpastiprina, tostarp tajās efektīvi izmantojot saskaņotus vienotos principus un salīdzinošo vērtēšanu. Minētās diskusijas būtu jāturpina, neskarot attiecīgajos Padomes sastāvos notiekošās diskusijas un vienlaikus vajadzības gadījumā atzīstot, cik relevanti Savienības mērogā ir kopīgie pārbaudījumi un pieredze un kādi tie ir. Reaģējot uz Padomes ieteikumu par valstu produktivitātes padomju izveidi (1), kas pieņemts pieņemto 2016. gada 20. septembrī, valstu produktivitātes padomes arī var palīdzēt valsts līmenī sekmēt atbildību un nepieciešamo reformu īstenošanu.

| (4) | Lai panāktu pienācīgu kopējo fiskālo nostāju un pareizu monetārās savienības darbību, ļoti svarīgi ir cieši koordinēt valstu fiskālās politikas, pamatojoties uz kopējiem noteikumiem. Kopējie fiskālie noteikumi ir vērsti uz to, lai panāktu parāda atmaksājamību valstu līmenī, vienlaikus atstājot iespējas veikt makroekonomikas stabilizēšanu. Tādējādi attiecībā uz eurozonas valstu un kopējām fiskālajām nostājām ir jārod pareizais līdzsvars starp diviem mērķiem – nodrošināt valstu publisko finanšu stabilitāti ilgtermiņā un gan valstu, gan eurozonas līmenī īstermiņā nodrošināt makroekonomikas stabilizēšanu. Pašreizējos apstākļos, kad valda liela neskaidrība par atlabšanas noturīgumu un par ekonomikā pieejamajām jaudām un kad monetārā politika ir ļāvusi būtiski pielāgoties, monetārā politika ir jāpapildina ar eurozonas līmeņa fiskālo politiku, lai atbalstītu pieprasījumu, īpaši ieguldījumus, un lai izkļūtu no zemas inflācijas apstākļiem, vienlaikus pienācīgi ņemot vērā joprojām pastāvošās bažas par parāda atmaksājamību. Fiskālās politikas efektivitāti, tostarp blakusietekmi uz citām valstīm, pastiprina tas, ka pašlaik ir zemas procentu likmes. Savā paziņojumā Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Centrālajai bankai, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Virzība uz pozitīvu fiskālo nostāju eurozonā”, kas sniegts 2016. gada 16. novembrī, Komisija attiecībā uz 2017. gadu uzskata, ka pašreizējos apstākļos visas eurozonas līmenī būtu vēlama fiskāla ekspansija apjomā līdz 0,5 % no IKP.
  Eurogrupa, balstoties uz Komisijas sniegto analīzi, 2016. gada jūlijā secināja, ka ar kopumā neitrālo kopējo fiskālo nostāju 2017. gadā tiek panākts pareizais līdzsvars. 2016. gada decembrī Eurogrupa uzsvēra, cik svarīgi ir panākt pienācīgu līdzsvaru starp vajadzību nodrošināt stabilitāti un vajadzību atbalstīt ieguldījumus, lai stiprinātu trauslo atlabšanu, tādējādi palīdzot panākt sabalansētāku politikas pasākumu kopumu. Vienlaikus valstu parāda līmenis joprojām ir augsts, un vairākās dalībvalstīs publiskās finanses vēl arvien ir jāpadara stabilākas vidējā termiņā. Minētā iemesla dēļ dalībvalstu vidū ir jānodrošina pienācīga fiskālo pasākumu diferenciācija, ņemot vērā fiskālo telpu un blakusietekmi uz citām eurozonas valstīm. Tās dalībvalstis, kas ir pārsniegušas sev izvirzītos fiskālos mērķus, varētu savu labvēlīgo budžeta situāciju izmantot, lai vēl vairāk stiprinātu iekšzemes pieprasījumu un izaugsmes potenciālu atkarībā no valstij specifiskajiem apstākļiem, vienlaikus ievērojot vidēja termiņa mērķi, valsts budžeta prerogatīvas un valsts prasības.
  Piemēram, dalībvalstīm, kurām ir fiskālā telpa, Eiropas Stratēģisko investīciju fonda, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2015/1017 (2) garantijas ir īpaši efektīvs veids, kā panākt maksimālu ietekmi uz reālo ekonomiku un sekmēt eurozonas atlabšanu. Dalībvalstīm, kurām saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes pakta (SIP) preventīvo daļu ir jāveic papildu fiskālās korekcijas, būtu jānodrošina, lai tās attiecībā uz 2017. gadu atbilstu SIP prasībām. Dalībvalstīm, kurām tiek piemērota SIP korektīvā daļa, būtu laikus un ilgstoši jānodrošina pārmērīgā deficīta korekcija, kas nodrošina fiskālās rezerves neparedzētiem apstākļiem. Dalībvalstīm fiskālā politika būtu jāīsteno, pilnībā ievērojot Stabilitātes un izaugsmes paktu un vienlaikus optimāli izmantojot spēkā esošajos noteikumos iestrādāto elastīgumu. Strukturālās reformas, jo īpaši ražīgumu palielinošas reformas, sekmētu izaugsmi un palielinātu publisko finanšu stabilitāti. Turklāt budžetu ietekmi uz pieprasījumu īstermiņā un uz ražīgumu ilgtermiņā ļautu palielināt apņēmīgi gan attiecībā uz ieņēmumiem, gan izdevumiem veikti valstu budžetu struktūras un pārvaldības uzlabojumi, kurus veiktu, novirzot resursus materiālajiem un nemateriālajiem ieguldījumiem. Lai stiprinātu dalībvalstu politikas ticamību un palīdzētu rast pareizo līdzsvaru starp makroekonomikas stabilizēšanu īstermiņā, parāda atmaksājamību un izaugsmi ilgtermiņā, ir vajadzīgas efektīvas valstu fiskālās sistēmas. |
| --- | --- |

(4)

Lai panāktu pienācīgu kopējo fiskālo nostāju un pareizu monetārās savienības darbību, ļoti svarīgi ir cieši koordinēt valstu fiskālās politikas, pamatojoties uz kopējiem noteikumiem. Kopējie fiskālie noteikumi ir vērsti uz to, lai panāktu parāda atmaksājamību valstu līmenī, vienlaikus atstājot iespējas veikt makroekonomikas stabilizēšanu. Tādējādi attiecībā uz eurozonas valstu un kopējām fiskālajām nostājām ir jārod pareizais līdzsvars starp diviem mērķiem – nodrošināt valstu publisko finanšu stabilitāti ilgtermiņā un gan valstu, gan eurozonas līmenī īstermiņā nodrošināt makroekonomikas stabilizēšanu. Pašreizējos apstākļos, kad valda liela neskaidrība par atlabšanas noturīgumu un par ekonomikā pieejamajām jaudām un kad monetārā politika ir ļāvusi būtiski pielāgoties, monetārā politika ir jāpapildina ar eurozonas līmeņa fiskālo politiku, lai atbalstītu pieprasījumu, īpaši ieguldījumus, un lai izkļūtu no zemas inflācijas apstākļiem, vienlaikus pienācīgi ņemot vērā joprojām pastāvošās bažas par parāda atmaksājamību. Fiskālās politikas efektivitāti, tostarp blakusietekmi uz citām valstīm, pastiprina tas, ka pašlaik ir zemas procentu likmes. Savā paziņojumā Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Centrālajai bankai, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Virzība uz pozitīvu fiskālo nostāju eurozonā”, kas sniegts 2016. gada 16. novembrī, Komisija attiecībā uz 2017. gadu uzskata, ka pašreizējos apstākļos visas eurozonas līmenī būtu vēlama fiskāla ekspansija apjomā līdz 0,5 % no IKP.

Eurogrupa, balstoties uz Komisijas sniegto analīzi, 2016. gada jūlijā secināja, ka ar kopumā neitrālo kopējo fiskālo nostāju 2017. gadā tiek panākts pareizais līdzsvars. 2016. gada decembrī Eurogrupa uzsvēra, cik svarīgi ir panākt pienācīgu līdzsvaru starp vajadzību nodrošināt stabilitāti un vajadzību atbalstīt ieguldījumus, lai stiprinātu trauslo atlabšanu, tādējādi palīdzot panākt sabalansētāku politikas pasākumu kopumu. Vienlaikus valstu parāda līmenis joprojām ir augsts, un vairākās dalībvalstīs publiskās finanses vēl arvien ir jāpadara stabilākas vidējā termiņā. Minētā iemesla dēļ dalībvalstu vidū ir jānodrošina pienācīga fiskālo pasākumu diferenciācija, ņemot vērā fiskālo telpu un blakusietekmi uz citām eurozonas valstīm. Tās dalībvalstis, kas ir pārsniegušas sev izvirzītos fiskālos mērķus, varētu savu labvēlīgo budžeta situāciju izmantot, lai vēl vairāk stiprinātu iekšzemes pieprasījumu un izaugsmes potenciālu atkarībā no valstij specifiskajiem apstākļiem, vienlaikus ievērojot vidēja termiņa mērķi, valsts budžeta prerogatīvas un valsts prasības.

Piemēram, dalībvalstīm, kurām ir fiskālā telpa, Eiropas Stratēģisko investīciju fonda, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2015/1017 (2) garantijas ir īpaši efektīvs veids, kā panākt maksimālu ietekmi uz reālo ekonomiku un sekmēt eurozonas atlabšanu. Dalībvalstīm, kurām saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes pakta (SIP) preventīvo daļu ir jāveic papildu fiskālās korekcijas, būtu jānodrošina, lai tās attiecībā uz 2017. gadu atbilstu SIP prasībām. Dalībvalstīm, kurām tiek piemērota SIP korektīvā daļa, būtu laikus un ilgstoši jānodrošina pārmērīgā deficīta korekcija, kas nodrošina fiskālās rezerves neparedzētiem apstākļiem. Dalībvalstīm fiskālā politika būtu jāīsteno, pilnībā ievērojot Stabilitātes un izaugsmes paktu un vienlaikus optimāli izmantojot spēkā esošajos noteikumos iestrādāto elastīgumu. Strukturālās reformas, jo īpaši ražīgumu palielinošas reformas, sekmētu izaugsmi un palielinātu publisko finanšu stabilitāti. Turklāt budžetu ietekmi uz pieprasījumu īstermiņā un uz ražīgumu ilgtermiņā ļautu palielināt apņēmīgi gan attiecībā uz ieņēmumiem, gan izdevumiem veikti valstu budžetu struktūras un pārvaldības uzlabojumi, kurus veiktu, novirzot resursus materiālajiem un nemateriālajiem ieguldījumiem. Lai stiprinātu dalībvalstu politikas ticamību un palīdzētu rast pareizo līdzsvaru starp makroekonomikas stabilizēšanu īstermiņā, parāda atmaksājamību un izaugsmi ilgtermiņā, ir vajadzīgas efektīvas valstu fiskālās sistēmas.

| (5) | Eurozonas darba tirgi pakāpeniski turpina atgūties – bezdarba līmenis pastāvīgi samazinās. Tomēr ilgstoša bezdarba un jauniešu bezdarba līmenis joprojām ir augsts, un vairākās dalībvalstīs joprojām nopietnas bažas raisa nabadzība, sociālā atstumtība un nevienlīdzība. Lai gan reformās, kuru mērķis ir uzlabot darba tirgu noturību un pielāgošanās spējas, ir gūti panākumi, eurozonā saglabājas būtiskas atšķirības, kas turpina kavēt pienācīgu eurozonas darbību. Lai darbaspēka resursus pastāvīgi un netraucēti pārvirzītu uz ražīgākiem darbības veidiem, atbalstītu to cilvēku integrāciju vai reintegrāciju, kuri maina darbvietas vai ir izslēgti no darba tirgus, mazinātu segmentāciju un veicinātu ekonomisko un sociālo konverģenci, tostarp ar kvalitatīva darba izredžu palielināšanu, ir nepieciešamas pienācīgi izstrādātas, taisnīgas un iekļaujošas darba tirgus, sociālās aizsardzības un nodokļu un pabalstu sistēmas. Tās turklāt nodrošinātu efektīvāku automātisko stabilizāciju un spēcīgāku, ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi un nodarbinātību, kas ir būtiski faktori eurozonas sociālo problēmu risināšanā.
  Nepieciešamo reformu vidū ir šādas: i) izmaiņas nodarbinātības aizsardzības tiesību aktos ar mērķi panākt uzticamus līgumu noteikumus, kuri gan darba ņēmējiem, gan darba devējiem nodrošina elastību un drošību, sekmē statusa maiņu darba tirgū, novērš divlīmeņu darba tirgu un vajadzības gadījumā dod iespēju koriģēt darbaspēka izmaksas, kas ir joma, kurā pēdējos gados reformas bijušas īpaši intensīvas; ii) prasmju uzlabošana, ko panāk, uzlabojot izglītības sistēmu un vispusīgu mūžizglītības stratēģiju sniegumu un efektivitāti ar uzsvaru uz darba tirgus vajadzībām; iii) efektīva darba tirgus politika, kas palīdz bezdarbniekiem, tostarp ilgstošajiem bezdarbniekiem, atgriezties darba tirgū un palielina dalību darba tirgū, un iv) modernas, ilgtspējīgas un adekvātas sociālās aizsardzības sistēmas, kas visu mūžu efektīvi un iedarbīgi veicina gan sociālo iekļaušanu, gan integrāciju darba tirgū. Turklāt situāciju darba tirgū var uzlabot arī nodokļu pārorientēšana no darbaspēka, jo īpaši zemu atalgotiem darba ņēmējiem, uz citiem avotiem un taisnīgu nodokļu sistēmu nodrošināšana. Tās eurozonas dalībvalstis, kuras ir īstenojušas šādas reformas, ir noturīgākas, un tajās ir labāki nodarbinātības un sociālie rādītāji. Izstrādājot šādas reformas, ir jāņem vērā to iespējamā sociālā ietekme. |
| --- | --- |

(5)

Eurozonas darba tirgi pakāpeniski turpina atgūties – bezdarba līmenis pastāvīgi samazinās. Tomēr ilgstoša bezdarba un jauniešu bezdarba līmenis joprojām ir augsts, un vairākās dalībvalstīs joprojām nopietnas bažas raisa nabadzība, sociālā atstumtība un nevienlīdzība. Lai gan reformās, kuru mērķis ir uzlabot darba tirgu noturību un pielāgošanās spējas, ir gūti panākumi, eurozonā saglabājas būtiskas atšķirības, kas turpina kavēt pienācīgu eurozonas darbību. Lai darbaspēka resursus pastāvīgi un netraucēti pārvirzītu uz ražīgākiem darbības veidiem, atbalstītu to cilvēku integrāciju vai reintegrāciju, kuri maina darbvietas vai ir izslēgti no darba tirgus, mazinātu segmentāciju un veicinātu ekonomisko un sociālo konverģenci, tostarp ar kvalitatīva darba izredžu palielināšanu, ir nepieciešamas pienācīgi izstrādātas, taisnīgas un iekļaujošas darba tirgus, sociālās aizsardzības un nodokļu un pabalstu sistēmas. Tās turklāt nodrošinātu efektīvāku automātisko stabilizāciju un spēcīgāku, ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi un nodarbinātību, kas ir būtiski faktori eurozonas sociālo problēmu risināšanā.

Nepieciešamo reformu vidū ir šādas: i) izmaiņas nodarbinātības aizsardzības tiesību aktos ar mērķi panākt uzticamus līgumu noteikumus, kuri gan darba ņēmējiem, gan darba devējiem nodrošina elastību un drošību, sekmē statusa maiņu darba tirgū, novērš divlīmeņu darba tirgu un vajadzības gadījumā dod iespēju koriģēt darbaspēka izmaksas, kas ir joma, kurā pēdējos gados reformas bijušas īpaši intensīvas; ii) prasmju uzlabošana, ko panāk, uzlabojot izglītības sistēmu un vispusīgu mūžizglītības stratēģiju sniegumu un efektivitāti ar uzsvaru uz darba tirgus vajadzībām; iii) efektīva darba tirgus politika, kas palīdz bezdarbniekiem, tostarp ilgstošajiem bezdarbniekiem, atgriezties darba tirgū un palielina dalību darba tirgū, un iv) modernas, ilgtspējīgas un adekvātas sociālās aizsardzības sistēmas, kas visu mūžu efektīvi un iedarbīgi veicina gan sociālo iekļaušanu, gan integrāciju darba tirgū. Turklāt situāciju darba tirgū var uzlabot arī nodokļu pārorientēšana no darbaspēka, jo īpaši zemu atalgotiem darba ņēmējiem, uz citiem avotiem un taisnīgu nodokļu sistēmu nodrošināšana. Tās eurozonas dalībvalstis, kuras ir īstenojušas šādas reformas, ir noturīgākas, un tajās ir labāki nodarbinātības un sociālie rādītāji. Izstrādājot šādas reformas, ir jāņem vērā to iespējamā sociālā ietekme.

| (6) | Banku savienības izveide ir pavirzījusies uz priekšu, bet nav pabeigta. Saskaņā ar 2016. gada jūnija ceļvedi, kā tas izklāstīts Padomes 2016. gada 16. jūnija secinājumos, ir sākts darbs, lai turpinātu banku savienības pilnveidi attiecībā uz riska mazināšanu un riska dalīšanu, tostarp attiecībā uz Eiropas noguldījumu apdrošināšanas sistēmu un vienotajam noregulējuma fondam paredzētā kopīgā atbalsta mehānisma darbības sākšanu vēlākais līdz termiņam, kad beidzas fonda pārejas laiks, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 806/2014 (3). Kaut arī vispārējā eurozonas banku nozares noturība kopš krīzes kopumā ir uzlabojusies, spiediens uz bankām ir pieaudzis vairāku tādu faktoru dēļ kā augsts ieņēmumus nenesošu aizdevumu līmenis, neefektīvi darījumdarbības modeļi un jaudas pārpalikums dažās dalībvalstīs – tie visi mazina rentabilitāti un dažkārt apdraud ekonomisko dzīvotspēju. Šis spiediens vājina banku spējas kreditēt ekonomiku. Riski skar arī reālo ekonomiku, jo dažās dalībvalstīs joprojām ir augsts publiskā un nefinanšu privātā parāda līmenis. Privātajā sektorā ir jāturpina sakārtots process aizņemto līdzekļu īpatsvara samazināšanā, pārvaldot, apkalpojot un vajadzības gadījumā pārstrukturējot grūtībās nonākušu, ekonomiski stabilu debitoru parādus un rodot noregulējumu bezcerīga parāda uzkrājumiem, lai ātrāk un efektīvāk varētu pārdalīt kapitālu. Saistībā ar minēto svarīgākie komponenti sekmīgā un izaugsmei labvēlīgā aizņemto līdzekļu īpatsvara samazināšanas procesā ir – pārvarēt joprojām augsto ieņēmumus nenesošo aizdevumu līmeni un ievērot kopīgos principus, izstrādājot uzņēmumu un mājsaimniecību maksātnespējas sistēmas, tostarp uzlabojot valstu maksātnespējas procedūras un regulējumu strīdu izšķiršanai ārpustiesas kārtībā. |
| --- | --- |

(6)

Banku savienības izveide ir pavirzījusies uz priekšu, bet nav pabeigta. Saskaņā ar 2016. gada jūnija ceļvedi, kā tas izklāstīts Padomes 2016. gada 16. jūnija secinājumos, ir sākts darbs, lai turpinātu banku savienības pilnveidi attiecībā uz riska mazināšanu un riska dalīšanu, tostarp attiecībā uz Eiropas noguldījumu apdrošināšanas sistēmu un vienotajam noregulējuma fondam paredzētā kopīgā atbalsta mehānisma darbības sākšanu vēlākais līdz termiņam, kad beidzas fonda pārejas laiks, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 806/2014 (3). Kaut arī vispārējā eurozonas banku nozares noturība kopš krīzes kopumā ir uzlabojusies, spiediens uz bankām ir pieaudzis vairāku tādu faktoru dēļ kā augsts ieņēmumus nenesošu aizdevumu līmenis, neefektīvi darījumdarbības modeļi un jaudas pārpalikums dažās dalībvalstīs – tie visi mazina rentabilitāti un dažkārt apdraud ekonomisko dzīvotspēju. Šis spiediens vājina banku spējas kreditēt ekonomiku. Riski skar arī reālo ekonomiku, jo dažās dalībvalstīs joprojām ir augsts publiskā un nefinanšu privātā parāda līmenis. Privātajā sektorā ir jāturpina sakārtots process aizņemto līdzekļu īpatsvara samazināšanā, pārvaldot, apkalpojot un vajadzības gadījumā pārstrukturējot grūtībās nonākušu, ekonomiski stabilu debitoru parādus un rodot noregulējumu bezcerīga parāda uzkrājumiem, lai ātrāk un efektīvāk varētu pārdalīt kapitālu. Saistībā ar minēto svarīgākie komponenti sekmīgā un izaugsmei labvēlīgā aizņemto līdzekļu īpatsvara samazināšanas procesā ir – pārvarēt joprojām augsto ieņēmumus nenesošo aizdevumu līmeni un ievērot kopīgos principus, izstrādājot uzņēmumu un mājsaimniecību maksātnespējas sistēmas, tostarp uzlabojot valstu maksātnespējas procedūras un regulējumu strīdu izšķiršanai ārpustiesas kārtībā.

| (7) | 2016. gadā tika panākta zināma virzība attiecībā uz iniciatīvām, kas bija iekļautas piecu priekšsēdētāju 2015. gada 22. jūnija ziņojumā “Eiropas ekonomiskās un monetārās savienības izveides pabeigšana”, kuru sagatavojis Eiropas Komisijas priekšsēdētājs ciešā sadarbībā ar Eiropadomes, Eiropas Centrālās bankas, Eurogrupas un Eiropas Parlamenta priekšsēdētājiem, piemēram, Eiropas pusgadā ir palielināta eurozonas dimensijas loma, pieņemts Padomes ieteikums par valstu produktivitātes padomēm un Komisijā izveidota Eiropas Fiskālā padome. Turpinās darbs pie fiskālo noteikumu pārredzamības palielināšanas un sarežģītības mazināšanas, un 2015. gada novembrī Komisija nāca klajā ar priekšlikumu Eiropas noguldījumu apdrošināšanas sistēmai. Turklāt, ņemot vērā piecu priekšsēdētāju ziņojumu, ir risināmas arī plašākas problēmas. Komisija 2017. gada 1. martā nāca klajā ar balto grāmatu par Eiropas nākotni, kurā ietverta arī EMS nākotne. Lai vienotos par turpmākajām darbībām, visām eurozonas dalībvalstīm un Savienības iestādēm, un arī eurozonā neietilpstošajām dalībvalstīm ir vajadzīga kopīga atbildības izjūta un kopīga izpratne par mērķi, jo spēcīga EMS palīdzēs iedarbīgāk risināt Savienības problēmas, kā arī pozitīvi ietekmēs eurozonā neietilpstošās dalībvalstis. Šajā ziņā būs svarīgi, lai diskusijas par EMS izveides pabeigšanu noritētu atklāti un pārredzami eurozonā neietilpstošajām dalībvalstīm, pilnībā ievērojot Savienības iekšējo tirgu, un lai attiecīgā gadījumā attiecīgās iniciatīvas ar līdzvērtīgiem nosacījumiem būtu pieejamas eurozonā neietilpstošajām dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(7)

2016. gadā tika panākta zināma virzība attiecībā uz iniciatīvām, kas bija iekļautas piecu priekšsēdētāju 2015. gada 22. jūnija ziņojumā “Eiropas ekonomiskās un monetārās savienības izveides pabeigšana”, kuru sagatavojis Eiropas Komisijas priekšsēdētājs ciešā sadarbībā ar Eiropadomes, Eiropas Centrālās bankas, Eurogrupas un Eiropas Parlamenta priekšsēdētājiem, piemēram, Eiropas pusgadā ir palielināta eurozonas dimensijas loma, pieņemts Padomes ieteikums par valstu produktivitātes padomēm un Komisijā izveidota Eiropas Fiskālā padome. Turpinās darbs pie fiskālo noteikumu pārredzamības palielināšanas un sarežģītības mazināšanas, un 2015. gada novembrī Komisija nāca klajā ar priekšlikumu Eiropas noguldījumu apdrošināšanas sistēmai. Turklāt, ņemot vērā piecu priekšsēdētāju ziņojumu, ir risināmas arī plašākas problēmas. Komisija 2017. gada 1. martā nāca klajā ar balto grāmatu par Eiropas nākotni, kurā ietverta arī EMS nākotne. Lai vienotos par turpmākajām darbībām, visām eurozonas dalībvalstīm un Savienības iestādēm, un arī eurozonā neietilpstošajām dalībvalstīm ir vajadzīga kopīga atbildības izjūta un kopīga izpratne par mērķi, jo spēcīga EMS palīdzēs iedarbīgāk risināt Savienības problēmas, kā arī pozitīvi ietekmēs eurozonā neietilpstošās dalībvalstis. Šajā ziņā būs svarīgi, lai diskusijas par EMS izveides pabeigšanu noritētu atklāti un pārredzami eurozonā neietilpstošajām dalībvalstīm, pilnībā ievērojot Savienības iekšējo tirgu, un lai attiecīgā gadījumā attiecīgās iniciatīvas ar līdzvērtīgiem nosacījumiem būtu pieejamas eurozonā neietilpstošajām dalībvalstīm.

| (8) | Par šā ieteikuma nodarbinātības un sociālajiem aspektiem ir notikušas konsultācijas ar Nodarbinātības komiteju un Sociālās aizsardzības komiteju, |
| --- | --- |

(8)

Par šā ieteikuma nodarbinātības un sociālajiem aspektiem ir notikušas konsultācijas ar Nodarbinātības komiteju un Sociālās aizsardzības komiteju,

AR ŠO IESAKA eurozonas dalībvalstīm individuāli un kolektīvi Eurogrupā no 2017. līdz 2018. gadam veikt turpmāk minētos pasākumus.

| 1. | Īstenot politiku, kas sekmē ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi īstermiņā un ilgtermiņā, un pastiprināt pielāgošanās spējas, līdzsvarošanu un konverģenci. Piešķirt prioritāti reformām, kas palielina ražīgumu, uzlabo institucionālo un darījumdarbības vidi, likvidē kavēkļus ieguldījumiem un sekmē darbvietu radīšanu. Dalībvalstīm, kurās ir tekošā konta deficīts vai liels ārējais parāds, būtu jāpalielina ražīgums, vienlaikus iegrožojot darbaspēka vienības izmaksas. Dalībvalstīm ar lielu tekošā konta pārpalikumu prioritārā kārtā būtu jāīsteno pasākumi, tostarp strukturālas reformas un ieguldījumu sekmēšana, kas palīdz tajās stiprināt iekšzemes pieprasījumu un izaugsmes potenciālu. |
| --- | --- |

1.

Īstenot politiku, kas sekmē ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi īstermiņā un ilgtermiņā, un pastiprināt pielāgošanās spējas, līdzsvarošanu un konverģenci. Piešķirt prioritāti reformām, kas palielina ražīgumu, uzlabo institucionālo un darījumdarbības vidi, likvidē kavēkļus ieguldījumiem un sekmē darbvietu radīšanu. Dalībvalstīm, kurās ir tekošā konta deficīts vai liels ārējais parāds, būtu jāpalielina ražīgums, vienlaikus iegrožojot darbaspēka vienības izmaksas. Dalībvalstīm ar lielu tekošā konta pārpalikumu prioritārā kārtā būtu jāīsteno pasākumi, tostarp strukturālas reformas un ieguldījumu sekmēšana, kas palīdz tajās stiprināt iekšzemes pieprasījumu un izaugsmes potenciālu.

| 2. | Fiskālajā politikā tiekties panākt pareizo līdzsvaru starp vajadzību nodrošināt stabilitāti un vajadzību atbalstīt ieguldījumus, lai stiprinātu atlabšanu, tādējādi palīdzot panākt pienācīgu kopējo fiskālo nostāju un sabalansētāku politikas pasākumu kopumu. Dalībvalstīm, kurās saskaņā ar Komisijas novērtējumu pastāv risks, ka tās 2017. gadā neizpildīs Stabilitātes un izaugsmes paktā noteiktos pienākumus, būtu, pamatojoties uz minēto, laikus jāveic papildu pasākumi, lai nodrošinātu atbilstību prasībām. Savukārt tās dalībvalstis, kuras ir pārsniegušas sev vidējā termiņā izvirzītos mērķus, tiek aicinātas arī turpmāk par prioritāti izvirzīt ieguldījumus, lai pastiprinātu iespējamo izaugsmi, vienlaikus saglabājot publisko finanšu stabilitāti ilgtermiņā. Dalībvalstīm, kurām ir prognozēts, ka tās 2017. gadā kopumā atbildīs Stabilitātes un izaugsmes pakta prasībām, būtu jānodrošina atbilstība Stabilitātes un izaugsmes paktam savos valsts budžeta procesos. Īstenot fiskālo politiku, pilnībā ievērojot Stabilitātes un izaugsmes paktu un vienlaikus optimāli izmantojot spēkā esošajos noteikumos iestrādāto elastīgumu. Kopumā dalībvalstīm būtu jāuzlabo publisko finanšu struktūra, radot vairāk iespēju materiālajiem un nemateriālajiem ieguldījumiem, un jānodrošina, lai efektīvi darbotos valstu fiskālās sistēmas. |
| --- | --- |

2.

Fiskālajā politikā tiekties panākt pareizo līdzsvaru starp vajadzību nodrošināt stabilitāti un vajadzību atbalstīt ieguldījumus, lai stiprinātu atlabšanu, tādējādi palīdzot panākt pienācīgu kopējo fiskālo nostāju un sabalansētāku politikas pasākumu kopumu. Dalībvalstīm, kurās saskaņā ar Komisijas novērtējumu pastāv risks, ka tās 2017. gadā neizpildīs Stabilitātes un izaugsmes paktā noteiktos pienākumus, būtu, pamatojoties uz minēto, laikus jāveic papildu pasākumi, lai nodrošinātu atbilstību prasībām. Savukārt tās dalībvalstis, kuras ir pārsniegušas sev vidējā termiņā izvirzītos mērķus, tiek aicinātas arī turpmāk par prioritāti izvirzīt ieguldījumus, lai pastiprinātu iespējamo izaugsmi, vienlaikus saglabājot publisko finanšu stabilitāti ilgtermiņā. Dalībvalstīm, kurām ir prognozēts, ka tās 2017. gadā kopumā atbildīs Stabilitātes un izaugsmes pakta prasībām, būtu jānodrošina atbilstība Stabilitātes un izaugsmes paktam savos valsts budžeta procesos. Īstenot fiskālo politiku, pilnībā ievērojot Stabilitātes un izaugsmes paktu un vienlaikus optimāli izmantojot spēkā esošajos noteikumos iestrādāto elastīgumu. Kopumā dalībvalstīm būtu jāuzlabo publisko finanšu struktūra, radot vairāk iespēju materiālajiem un nemateriālajiem ieguldījumiem, un jānodrošina, lai efektīvi darbotos valstu fiskālās sistēmas.

| 3. | Īstenot reformas, kas sekmē konkurētspēju, darbvietu radīšanu, darbvietu kvalitāti, noturību un ekonomisko un sociālo konverģenci, kuras balsta efektīvs sociālais dialogs. Tajās būtu jāapvieno šādi elementi: i) uzticami darba līgumi, kas nodrošina gan elastību, gan drošību darba ņēmējiem un darba devējiem; ii) kvalitatīvas un efektīvas izglītības un apmācības sistēmas un vispusīgas mūžizglītības stratēģijas, kas vērstas uz darba tirgus vajadzībām; iii) efektīva darba tirgus politika, kas sekmē dalību darba tirgū; iv) modernas, ilgtspējīgas un adekvātas sociālās aizsardzības sistēmas, kas visu mūžu efektīvi un iedarbīgi veicina sociālo iekļaušanu un integrāciju darba tirgū. Atvirzīt nodokļus no darbaspēka, it īpaši attiecībā uz zemu atalgotiem darba ņēmējiem un tajās dalībvalstīs, kuru izmaksu konkurētspēja atpaliek no eurozonas vidējā rādītāja, un novērst minētās nodokļu atvirzīšanas ietekmi uz budžetu tajās valstīs, kurās nav nekādu fiskālu manevrēšanas iespēju. |
| --- | --- |

3.

Īstenot reformas, kas sekmē konkurētspēju, darbvietu radīšanu, darbvietu kvalitāti, noturību un ekonomisko un sociālo konverģenci, kuras balsta efektīvs sociālais dialogs. Tajās būtu jāapvieno šādi elementi: i) uzticami darba līgumi, kas nodrošina gan elastību, gan drošību darba ņēmējiem un darba devējiem; ii) kvalitatīvas un efektīvas izglītības un apmācības sistēmas un vispusīgas mūžizglītības stratēģijas, kas vērstas uz darba tirgus vajadzībām; iii) efektīva darba tirgus politika, kas sekmē dalību darba tirgū; iv) modernas, ilgtspējīgas un adekvātas sociālās aizsardzības sistēmas, kas visu mūžu efektīvi un iedarbīgi veicina sociālo iekļaušanu un integrāciju darba tirgū. Atvirzīt nodokļus no darbaspēka, it īpaši attiecībā uz zemu atalgotiem darba ņēmējiem un tajās dalībvalstīs, kuru izmaksu konkurētspēja atpaliek no eurozonas vidējā rādītāja, un novērst minētās nodokļu atvirzīšanas ietekmi uz budžetu tajās valstīs, kurās nav nekādu fiskālu manevrēšanas iespēju.

| 4. | Saskaņā ar 2016. gada jūnija ceļvedi turpinās darbs, pie banku savienības pilnveides attiecībā uz riska mazināšanu un riska dalīšanu, tostarp attiecībā uz Eiropas noguldījumu apdrošināšanas sistēmu un vienotajam noregulējuma fondam paredzētā kopīgā atbalsta mehānisma darbības sākšanu vēlākais līdz termiņam, kad beidzas fonda pārejas laiks. Izstrādāt un īstenot efektīvu eurozonas mēroga stratēģiju prudenciālu uzraudzības darbību papildināšanai, lai vērstos pret ekonomiskās dzīvotspējas riskiem banku nozarē, tostarp attiecībā uz augsto ieņēmumus nenesošo aizdevumu līmeni, neefektīviem darījumdarbības modeļiem un jaudas pārpalikumu. Dalībvalstīs, kurās ir lieli privātā sektora parāda uzkrājumi, sekmēt sakārtotu procesu aizņemto līdzekļu īpatsvara samazināšanā. |
| --- | --- |

4.

Saskaņā ar 2016. gada jūnija ceļvedi turpinās darbs, pie banku savienības pilnveides attiecībā uz riska mazināšanu un riska dalīšanu, tostarp attiecībā uz Eiropas noguldījumu apdrošināšanas sistēmu un vienotajam noregulējuma fondam paredzētā kopīgā atbalsta mehānisma darbības sākšanu vēlākais līdz termiņam, kad beidzas fonda pārejas laiks. Izstrādāt un īstenot efektīvu eurozonas mēroga stratēģiju prudenciālu uzraudzības darbību papildināšanai, lai vērstos pret ekonomiskās dzīvotspējas riskiem banku nozarē, tostarp attiecībā uz augsto ieņēmumus nenesošo aizdevumu līmeni, neefektīviem darījumdarbības modeļiem un jaudas pārpalikumu. Dalībvalstīs, kurās ir lieli privātā sektora parāda uzkrājumi, sekmēt sakārtotu procesu aizņemto līdzekļu īpatsvara samazināšanā.

| 5. | Virzīties uz EMS izveides pabeigšanu, pilnībā ievērojot Savienības iekšējo tirgu un darot to eirozonā neietilpstošajām valstīm atklāti un pārredzami. Turpināt iesāktās iniciatīvas un darbu pie EMS ilgtermiņa aspektiem, pienācīgi ņemot vērā Komisijas balto grāmatu par Eiropas nākotni. |
| --- | --- |

5.

Virzīties uz EMS izveides pabeigšanu, pilnībā ievērojot Savienības iekšējo tirgu un darot to eirozonā neietilpstošajām valstīm atklāti un pārredzami. Turpināt iesāktās iniciatīvas un darbu pie EMS ilgtermiņa aspektiem, pienācīgi ņemot vērā Komisijas balto grāmatu par Eiropas nākotni.

Briselē, 2017. gada 21. martā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

E. SCICLUNA

---

(1)  Padomes Ieteikums (2016. gada 20. septembris) par valsts produktivitātes padomju izveidošanu (2016/C 349/01) (OV C 349, 24.9.2016., 1. lpp.).

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2015/1017 (2015. gada 25. jūnijs) par Eiropas Stratēģisko investīciju fondu, Eiropas Investīciju konsultāciju centru un Eiropas Investīciju projektu portālu, ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1291/2013 un (ES) Nr. 1316/2013 – Eiropas Stratēģisko investīciju fonds (OV L 169, 1.7.2015., 1. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 806/2014 (2014. gada 15. jūlijs), ar ko izveido vienādus noteikumus un vienotu procedūru kredītiestāžu un noteiktu ieguldījumu brokeru sabiedrību noregulējumam, izmantojot vienotu noregulējuma mehānismu un vienotu noregulējuma fondu, un groza Regulu (ES) Nr. 1093/2010 (OV L 225, 30.7.2014., 1. lpp.).

3

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 24.3.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 92/6 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 92/6

---

Euro maiņas kurss (1)

2017. gada 23. marts

(2017/C 92/02)

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,0786 |
| JPY | Japānas jena | 119,36 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4356 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,86273 |
| SEK | Zviedrijas krona | 9,5095 |
| CHF | Šveices franks | 1,0700 |
| ISK | Islandes krona | |
| NOK | Norvēģijas krona | 9,1478 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 27,021 |
| HUF | Ungārijas forints | 309,22 |
| PLN | Polijas zlots | 4,2685 |
| RON | Rumānijas leja | 4,5555 |
| TRY | Turcijas lira | 3,9038 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,4132 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,4387 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 8,3780 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,5303 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,5086 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 207,38 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 13,4933 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 7,4268 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,4178 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 14 363,72 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,7771 |
| PHP | Filipīnu peso | 54,309 |
| RUB | Krievijas rublis | 62,2001 |
| THB | Taizemes bāts | 37,320 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 3,3608 |
| MXN | Meksikas peso | 20,5962 |
| INR | Indijas rūpija | 70,6095 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,0786

JPY

Japānas jena

119,36

DKK

Dānijas krona

7,4356

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,86273

SEK

Zviedrijas krona

9,5095

CHF

Šveices franks

1,0700

ISK

Islandes krona

NOK

Norvēģijas krona

9,1478

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

27,021

HUF

Ungārijas forints

309,22

PLN

Polijas zlots

4,2685

RON

Rumānijas leja

4,5555

TRY

Turcijas lira

3,9038

AUD

Austrālijas dolārs

1,4132

CAD

Kanādas dolārs

1,4387

HKD

Hongkongas dolārs

8,3780

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,5303

SGD

Singapūras dolārs

1,5086

KRW

Dienvidkorejas vona

1 207,38

ZAR

Dienvidāfrikas rands

13,4933

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

7,4268

HRK

Horvātijas kuna

7,4178

IDR

Indonēzijas rūpija

14 363,72

MYR

Malaizijas ringits

4,7771

PHP

Filipīnu peso

54,309

RUB

Krievijas rublis

62,2001

THB

Taizemes bāts

37,320

BRL

Brazīlijas reāls

3,3608

MXN

Meksikas peso

20,5962

INR

Indijas rūpija

70,6095

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

| 24.3.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 92/7 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 92/7

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2017. gada 21. marts),

ar ko aizstāj REFIT platformas ieinteresēto personu grupas locekli

(2017/C 92/03)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Komisijas 2015. gada 19. maija Lēmumu C(2015) 3261 final, ar ko izveido REFIT platformu, un jo īpaši tā 4. pantu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Lēmuma C(2015) 3261 final, ar ko izveido REFIT platformu (“platforma”), 4. pantā paredzēts, ka platformu veidos “valdību pārstāvju grupa” un “ieinteresēto personu grupa” un ka “ieinteresēto personu grupā” ir ne vairāk kā 20 eksperti, no kuriem divi pārstāv Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju un Reģionu komiteju, savukārt pārējie – uzņēmējdarbības jomu, tostarp MVU, kā arī sociālos partnerus un pilsoniskās sabiedrības organizācijas, kam ir tieša pieredze Savienības tiesību aktu piemērošanā. Ekspertus, kas darbojas ieinteresēto personu grupā, ieceļ privātpersonas statusā vai kā personas, kuras pārstāv vairāku ieinteresēto personu kopējās intereses. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Lēmuma C(2015) 3261 final, ar ko izveido REFIT platformu (“platforma”), 4. pantā paredzēts, ka platformu veidos “valdību pārstāvju grupa” un “ieinteresēto personu grupa” un ka “ieinteresēto personu grupā” ir ne vairāk kā 20 eksperti, no kuriem divi pārstāv Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju un Reģionu komiteju, savukārt pārējie – uzņēmējdarbības jomu, tostarp MVU, kā arī sociālos partnerus un pilsoniskās sabiedrības organizācijas, kam ir tieša pieredze Savienības tiesību aktu piemērošanā. Ekspertus, kas darbojas ieinteresēto personu grupā, ieceļ privātpersonas statusā vai kā personas, kuras pārstāv vairāku ieinteresēto personu kopējās intereses.

| (2) | Lēmuma 4. panta 4. punktā paredzēts, ka Komisija pēc Komisijas priekšsēdētāja pirmā vietnieka priekšlikuma ieceļ ieinteresēto personu grupas locekļus, kas tiek atlasīti no pretendentiem, kuriem ir tieša pieredze Savienības tiesību aktu piemērošanā un kuri ir atsaukušies uzaicinājumam iesniegt pieteikumus. Ar iecelšanu pēc iespējas nodrošina dažādo nozaru, interešu un Savienības reģionu, kā arī dzimumu līdzsvarotu pārstāvību. Lēmuma 4. panta 5. punktā paredzēts, ka grupas locekļus ieceļ līdz 2019. gada 31. oktobrim. Saskaņā ar lēmuma 4. panta 6. punktu locekļus, kuri atkāpjas, var aizstāt uz atlikušo pilnvaru termiņu. |
| --- | --- |

(2)

Lēmuma 4. panta 4. punktā paredzēts, ka Komisija pēc Komisijas priekšsēdētāja pirmā vietnieka priekšlikuma ieceļ ieinteresēto personu grupas locekļus, kas tiek atlasīti no pretendentiem, kuriem ir tieša pieredze Savienības tiesību aktu piemērošanā un kuri ir atsaukušies uzaicinājumam iesniegt pieteikumus. Ar iecelšanu pēc iespējas nodrošina dažādo nozaru, interešu un Savienības reģionu, kā arī dzimumu līdzsvarotu pārstāvību. Lēmuma 4. panta 5. punktā paredzēts, ka grupas locekļus ieceļ līdz 2019. gada 31. oktobrim. Saskaņā ar lēmuma 4. panta 6. punktu locekļus, kuri atkāpjas, var aizstāt uz atlikušo pilnvaru termiņu.

| (3) | Komisijas 2015. gada 16. decembra Lēmumā C(2015) 9063 final par REFIT platformas ieinteresēto personu grupas locekļu iecelšanu (1) paredzēts, ka, ja kāds ieinteresēto personu grupas loceklis zaudē locekļa statusu platformas pilnvaru termiņa laikā, tad priekšsēdētāja pirmais vietnieks var iecelt aizstājēju no sākotnējā to kandidātu saraksta, kuri atsaucās uzaicinājumam izteikt ieinteresētību kļūt par ieinteresēto personu grupas locekli. |
| --- | --- |

(3)

Komisijas 2015. gada 16. decembra Lēmumā C(2015) 9063 final par REFIT platformas ieinteresēto personu grupas locekļu iecelšanu (1) paredzēts, ka, ja kāds ieinteresēto personu grupas loceklis zaudē locekļa statusu platformas pilnvaru termiņa laikā, tad priekšsēdētāja pirmais vietnieks var iecelt aizstājēju no sākotnējā to kandidātu saraksta, kuri atsaucās uzaicinājumam izteikt ieinteresētību kļūt par ieinteresēto personu grupas locekli.

| (4) | Pēc tam, kad 2016. gada 26. septembrī atkāpās ieinteresēto personu grupas loceklis Pierre Baussand, Komisijas priekšsēdētāja pirmais vietnieks izvirzīja Nina Renshaw, kura uz atlikušo pilnvaru termiņu aizstātu Pierre Baussand, |
| --- | --- |

(4)

Pēc tam, kad 2016. gada 26. septembrī atkāpās ieinteresēto personu grupas loceklis Pierre Baussand, Komisijas priekšsēdētāja pirmais vietnieks izvirzīja Nina Renshaw, kura uz atlikušo pilnvaru termiņu aizstātu Pierre Baussand,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

Vienīgais pants

Nina Renshaw līdz 2019. gada 31. oktobrim ir iecelta par REFIT platformas ieinteresēto personu grupas locekli.

Briselē, 2017. gada 21. martā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja pirmais vietnieks

Frans TIMMERMANS

---

(1)  OV C 425, 18.12.2015., 8. lpp.

1

---

PIELIKUMS

| Vārds, uzvārds | Valstspiederība | Pārstāv ieinteresēto personu kopējās intereses konkrētā politikas jomā | Pašreizējais darba devējs |
| --- | --- | --- | --- |
| Nina Renshaw | Apvienotā Karaliste | JĀ | Eiropas Sabiedrības veselības alianse (EPHA) |

Vārds, uzvārds

Valstspiederība

Pārstāv ieinteresēto personu kopējās intereses konkrētā politikas jomā

Pašreizējais darba devējs

Nina Renshaw

Apvienotā Karaliste

JĀ

Eiropas Sabiedrības veselības alianse (EPHA)

---

| 24.3.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 92/9 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 92/9

---

Eiropas Savienības kombinētās nomenklatūras skaidrojumi

(2017/C 92/04)

Saskaņā ar Padomes Regulas (EEK) Nr. 2658/87 (1) 9. panta 1. punkta a) apakšpunktu Eiropas Savienības kombinētās nomenklatūras (2) skaidrojumus ar šo groza šādi:

95. lappusē starp skaidrojumu KN apakšpozīcijai “2103 90 30 Aromātiskās rūgtvielas ar spirta tilpumkoncentrāciju no 44,2 % līdz 49,2 %, ar genciānu, garšvielu un dažādu sastāvdaļu saturu no 1,5 % līdz 6 % un ar cukura saturu no 4 % līdz 10 %, traukos ar tilpumu 0,5 l vai mazākos” un skaidrojumiem KN pozīcijai “2104 Gatavas zupas un buljoni, produkti to sagatavošanai; homogenizēti jaukti pārtikas produkti” iekļauj šādu tekstu:

| “2103 90 90 | Citādi

  Šajā apakšpozīcijā ietilpst produkti, kuri citādi ietilptu 22. nodaļā, sagatavoti kulinārijas vajadzībām un tāpēc nav lietojami kā dzērieni.
  Šajā apakšpozīcijā jo īpaši ietilpst “kulinārijas alkohols”, t. i., produkts, kas sarunvalodā tiek apzīmēts kā “kulinārijā izmantojams vīns”, “kulinārijā izmantojams portvīns”, “kulinārijā izmantojams konjaks” un “kulinārijā izmantojams brendijs”. Kulinārijā izmantojams vīns ir parasts vīns vai bezalkoholiskais vīns, vai abu maisījums, kam pievienota sāls vai vairāku garšvielu apvienojums (piemēram, sāls un pipari), kas padara produktu nelietojamu kā dzērienu. Parasti minētie produkti satur vismaz 5 g/l sāls.” |
| --- | --- |

“2103 90 90

Citādi

Šajā apakšpozīcijā ietilpst produkti, kuri citādi ietilptu 22. nodaļā, sagatavoti kulinārijas vajadzībām un tāpēc nav lietojami kā dzērieni.

Šajā apakšpozīcijā jo īpaši ietilpst “kulinārijas alkohols”, t. i., produkts, kas sarunvalodā tiek apzīmēts kā “kulinārijā izmantojams vīns”, “kulinārijā izmantojams portvīns”, “kulinārijā izmantojams konjaks” un “kulinārijā izmantojams brendijs”. Kulinārijā izmantojams vīns ir parasts vīns vai bezalkoholiskais vīns, vai abu maisījums, kam pievienota sāls vai vairāku garšvielu apvienojums (piemēram, sāls un pipari), kas padara produktu nelietojamu kā dzērienu. Parasti minētie produkti satur vismaz 5 g/l sāls.”

---

(1)  Padomes 1987. gada 23. jūlija Regula (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp.).

1

(2)  OV C 76, 4.3.2015., 1. lpp.

2

---

V Atzinumi

ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde

| 24.3.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 92/10 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 92/10

---

Uzaicinājums paust interesi ieņemt Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes valdes locekļa amatu

(2017/C 92/05)

Tiek gaidīti kandidatūras pieteikumi uz 7 no 14 valdes locekļu amata vietām Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādē, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 28. janvāra Regulu (EK) Nr. 178/2002, ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (1). Iestāde atrodas Parmā Itālijā.

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (EFSA) ir Eiropas Savienības pārtikas un dzīvnieku barības nekaitīguma riska novērtēšanas sistēmas galvenā iestāde. To izveidoja, lai nodrošinātu zinātniski pamatotas konsultācijas un atbalstu Savienības tiesību aktiem un politikai visās jomās, kam varētu būt tieša vai netieša ietekme uz pārtikas un barības nekaitīgumu, kā arī risinātu ar to cieši saistītus jautājumus dzīvnieku veselības un labturības un augu veselības jomā. Iestāde par šiem jautājumiem sniedz neatkarīgu informāciju un ziņo par riskiem. Tās pamatuzdevumos ietilpst zinātnisku konsultāciju sniegšana daudzās pārtikas un barības aprites tiesību aktu jomās, kā arī gadījumos, kad Savienības tiesību akti to pieprasa, tostarp par tādām jaunām pārtikas tehnoloģijām kā ĢMO. Iestāde ir plaši atzīta kā centrs, uz ko var atsaukties, – pateicoties tās neatkarībai, atzinumu un publiski paustās informācijas zinātniskajai pamatotībai, procedūru pārredzamībai un uzcītībai uzdevumu izpildē. Līdztekus specializētajam personālam iestādes darbu atbalsta kompetento ES organizāciju sadarbības tīkls.

Juridiskais konteksts

Atbilstīgi iepriekš minētās regulas 25. pantam “valdes locekļus izraugās tā, lai nodrošinātu augstākos kompetences standartus, plašu attiecīgās pieredzes spektru un – saskaņā ar tiem – plašāko iespējamo ģeogrāfisko izplatību Eiropas Savienībā”. Turklāt četriem valdes locekļiem “jābūt pieredzei organizācijās, kas pārstāv patērētājus un citas ieinteresētās personas pārtikas apritē”.

Bez tam 40. apsvērumā noteikts, ka “vajadzīga arī sadarbība ar dalībvalstīm”, bet 41. apsvērumā minēts, ka valde jāieceļ tā, “lai nodrošinātu augstāku kompetences standartu, plašu attiecīgās pieredzes spektru, piemēram, vadībā un valsts pārvaldē, kā arī pēc iespējas plašu ģeogrāfisko izplatību Eiropas Savienībā. Tas būtu jāatvieglo, rotējot valdes locekļiem no dažādām izcelsmes valstīm un nerezervējot nevienu vietu kādas noteiktas dalībvalsts pilsoņiem”.

Valdes loma un darbība

Valdes atbildības lokā galvenokārt ietilpst šādi uzdevumi:

| — | iestādes darba vispārīga pārraudzība, lai iestāde strādātu atbilstoši saviem pamatuzdevumiem un veiktu uzdevumus atbilstoši pilnvarām, neatkarīgi un pārredzami, |
| --- | --- |

—

iestādes darba vispārīga pārraudzība, lai iestāde strādātu atbilstoši saviem pamatuzdevumiem un veiktu uzdevumus atbilstoši pilnvarām, neatkarīgi un pārredzami,

| — | izpilddirektora iecelšana, pamatojoties uz Komisijas izveidotu sarakstu un, ja nepieciešams, izpilddirektora atlaišana, |
| --- | --- |

—

izpilddirektora iecelšana, pamatojoties uz Komisijas izveidotu sarakstu un, ja nepieciešams, izpilddirektora atlaišana,

| — | zinātnisko komiteju un komisiju locekļu iecelšana, kuri atbild par iestādes zinātnisko atzinumu sniegšanu, |
| --- | --- |

—

zinātnisko komiteju un komisiju locekļu iecelšana, kuri atbild par iestādes zinātnisko atzinumu sniegšanu,

| — | iestādes ikgadējo un daudzgadējo darba programmu pieņemšana, kā arī vispārēju ziņojumu par ikgadējo veikumu apstiprināšana, |
| --- | --- |

—

iestādes ikgadējo un daudzgadējo darba programmu pieņemšana, kā arī vispārēju ziņojumu par ikgadējo veikumu apstiprināšana,

| — | iestādes iekšējās kārtības un finanšu noteikumu pieņemšana. |
| --- | --- |

—

iestādes iekšējās kārtības un finanšu noteikumu pieņemšana.

Valdes darbs notiek atklātās sanāksmēs, individuālās sanāksmēs un sarakstoties. EFSA dokumenti, valdes korespondence un individuālais darbs notiek angļu valodā. Parasti valde tiekas četras līdz sešas reizes gadā, galvenokārt Parmā.

Valdes sastāvs

Valdē ir 14 locekļi, kā arī Komisijas pārstāvis, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 178/2002 (2) 25. panta 1. punktā. Četriem locekļiem jābūt pieredzei organizācijās, kas pārstāv patērētājus un citas ieinteresētās personas pārtikas apritē. Saskaņā ar Padomes Lēmumu 2014/C 192/02 (3) septiņu pašlaik amatā esošo valdes locekļu pilnvaras beidzas 2018. gada 30. jūnijā. Pārējo septiņu valdes locekļu pilnvaras saskaņā ar Padomes Lēmumu 2016/C 223/08 (4) beidzas 2020. gada 30. jūnijā.

Pašreizējais valdes sastāvs ir publicēts EFSA tīmekļa vietnē https://www.efsa.europa.eu/en/people/mbmembers

Šis publicētais uzaicinājums attiecas uz to septiņu valdes locekļu vietām, kuru pilnvaras beidzas 2018. gada 30. jūnijā.

Amatam nepieciešamā kvalifikācija un atlases kritēriji

Valdes locekļu kvalifikācijai ir jāatbilst augstākajiem kompetences standartiem, ietverot plašu attiecīgās pieredzes spektru, un tiem jāuzņemas saistības rīkoties neatkarīgi.

Lai pretendētu uz šo amatu, kandidātiem jābūt ES dalībvalsts pilsoņiem un jāpierāda:

| 1) | ka viņiem ir vismaz 15 gadu ilga pieredze vienā vai vairākās zināšanu jomās, kas minētas tālāk, tostarp piecu gadu darba pieredze vadības līmenī:






  — | neatkarīgu zinātnisku konsultāciju un zinātniska un tehniska atbalsta sniegšana attiecībā uz Eiropas Savienības tiesību aktu un politikas jomu izstrādāšanu visās sfērās, kam ir tieša vai netieša ietekme uz pārtikas un barības nekaitīgumu, |
| --- | --- | --- |

1)

ka viņiem ir vismaz 15 gadu ilga pieredze vienā vai vairākās zināšanu jomās, kas minētas tālāk, tostarp piecu gadu darba pieredze vadības līmenī:

—

neatkarīgu zinātnisku konsultāciju un zinātniska un tehniska atbalsta sniegšana attiecībā uz Eiropas Savienības tiesību aktu un politikas jomu izstrādāšanu visās sfērās, kam ir tieša vai netieša ietekme uz pārtikas un barības nekaitīgumu,

| — | vadības un publiskās pārvaldes principu pārvaldīšana (tostarp cilvēkresursu, juridiskajās un finansiālajās jomās), |
| --- | --- |

—

vadības un publiskās pārvaldes principu pārvaldīšana (tostarp cilvēkresursu, juridiskajās un finansiālajās jomās),

| — | politikas virzienu izstrāde atbilstoši integritātes, objektivitātes, pārredzamības principiem, balstoties uz ētisku rīcību un augsti zinātnisku kvalitāti, vienlaikus saglabājot uzticamību sadarbībā ar ieinteresētajām personām, |
| --- | --- |

—

politikas virzienu izstrāde atbilstoši integritātes, objektivitātes, pārredzamības principiem, balstoties uz ētisku rīcību un augsti zinātnisku kvalitāti, vienlaikus saglabājot uzticamību sadarbībā ar ieinteresētajām personām,

| — | efektīva saziņa un sabiedrības informēšana par iestādes zinātnisko darbu, |
| --- | --- |

—

efektīva saziņa un sabiedrības informēšana par iestādes zinātnisko darbu,

| — | nepieciešamās atbilstības veicināšana starp: riska novērtējumu, riska pārvaldības un riska ziņošanas funkcijām; |
| --- | --- |

—

nepieciešamās atbilstības veicināšana starp: riska novērtējumu, riska pārvaldības un riska ziņošanas funkcijām;

| 2) | ka viņiem ir vismaz piecu gadu darba pieredze pārtikas un barības nekaitīguma jomā vai citā nozarē, kas radniecīga iestādes pamatuzdevumiem, it īpaši attiecībā uz dzīvnieku veselību un labturību, vides aizsardzību, augu veselību un uzturu; |
| --- | --- |

2)

ka viņiem ir vismaz piecu gadu darba pieredze pārtikas un barības nekaitīguma jomā vai citā nozarē, kas radniecīga iestādes pamatuzdevumiem, it īpaši attiecībā uz dzīvnieku veselību un labturību, vides aizsardzību, augu veselību un uzturu;

| 3) | ka viņi spēj strādāt vidē, kam raksturīga daudzvalodība, multikulturālisms un multidisciplinaritāte; |
| --- | --- |

3)

ka viņi spēj strādāt vidē, kam raksturīga daudzvalodība, multikulturālisms un multidisciplinaritāte;

| 4) | ka viņi uzņemas saistības rīkoties neatkarīgi:
  no viņiem gaida ētikas augstāko standartu ievērošanu, godīgu, neatkarīgu, objektīvu un diskrētu rīcību, ko neietekmē savtīgas intereses, un izvairīšanos no situācijām, kas var radīt personīgo interešu konfliktu. |
| --- | --- |

4)

ka viņi uzņemas saistības rīkoties neatkarīgi:

no viņiem gaida ētikas augstāko standartu ievērošanu, godīgu, neatkarīgu, objektīvu un diskrētu rīcību, ko neietekmē savtīgas intereses, un izvairīšanos no situācijām, kas var radīt personīgo interešu konfliktu.

To pretendentu izvērtēšanā, kurus vērtēs, salīdzinot viņu sasniegumus un ņemot vērā viņu apņemšanos rīkoties neatkarīgi, tiks izmantoti šādi kritēriji:

| — | zināšanas un spēja sniegt efektīvu ieguldījumu vienā vai vairākās iepriekš minētajās zināšanu jomās, |
| --- | --- |

—

zināšanas un spēja sniegt efektīvu ieguldījumu vienā vai vairākās iepriekš minētajās zināšanu jomās,

| — | zināšanas pārtikas un barības nekaitīguma jomā vai citās nozarēs, kas saistītas ar iestādes pamatuzdevumiem, |
| --- | --- |

—

zināšanas pārtikas un barības nekaitīguma jomā vai citās nozarēs, kas saistītas ar iestādes pamatuzdevumiem,

| — | spēja strādāt vidē, kam raksturīga daudzvalodība, multikulturālisms un multidisciplinaritāte. |
| --- | --- |

—

spēja strādāt vidē, kam raksturīga daudzvalodība, multikulturālisms un multidisciplinaritāte.

Kandidātu izlases sarakstu analizēs saistībā ar šādām valdes sastāva prasībām:

| — | valdes locekļu līdzsvarota kolektīvā zinātniskā pieredze, |
| --- | --- |

—

valdes locekļu līdzsvarota kolektīvā zinātniskā pieredze,

| — | pēc iespējas plaša ģeogrāfiskā izplatība, kuras pamatā ir dažādu izcelsmes valstu valdes locekļu rotācija. |
| --- | --- |

—

pēc iespējas plaša ģeogrāfiskā izplatība, kuras pamatā ir dažādu izcelsmes valstu valdes locekļu rotācija.

Pretendentiem tiešsaistē jāaizpilda pieteikuma veidlapa un interešu deklarācijas veidlapa, kurās ietvertas īpašas saistības un deklarācijas, ko tie ar savu goda vārdu apliecina. Pēc tam kad Padome locekļus būs iecēlusi, tiem ik gadu būs jāsagatavo rakstiska interešu deklarācija un katrā valdes sēdē jāziņo par interesēm, kas varētu kaitēt viņu objektivitātei, izskatot jautājumus, kuri iekļauti darba kārtībā.

Interešu deklarācijas veidlapas mērķis ir parādīt pretendenta spēju pildīt EFSA valdes locekļa uzdevumus saskaņā ar EFSA iekšējās kārtības noteikumiem par neatkarību (http://www.efsa.europa.eu/en/values/independence.htm) un EFSA valdes rīcības kodeksu (Code of Conduct of the EFSA Management Board). Šajos noteikumos paredzēts, ka valdes locekļiem jāatturas no piedalīšanās darbībās, kas varētu izraisīt interešu konfliktu vai sabiedrībā varētu radīt priekšstatu par interešu konfliktu.

Tiks ņemta vērā tāda pretendenta situācija, kas piesakās uz valdes locekļa amata vietu un kuram ir pieredze darbā organizācijās, kuras pārstāv patērētājus un citu personu intereses pārtikas apritē. Sk. iedaļu: “Valdes locekļi no organizācijām, kas pārstāv patērētājus un citu personu intereses pārtikas apritē”.

Līdzdalība valdes sēdēs / izdevumu atlīdzināšana un kompensācija

Valdes locekļiem jāapņemas piedalīties valdes sēdēs. Pieteikuma veidlapā viņiem jānorāda, vai viņi spēs aktīvi piedalīties valdes darbā. Valdes sēdes notiek apmēram četras līdz sešas reizes gadā. Valdes locekļi par darbu atalgojumu nesaņem, taču viņiem tiek segtas ceļa izmaksas un maksāta dienas nauda. Izmitināšanas izmaksas sedz EFSA tiešā veidā. Tāpat viņi saņem kompensāciju par dalību sanāksmē atbilstīgi izdevumu atlīdzināšanas noteikumu 3. pantam, kurā noteikts, ka “īpašais pabalsts par pilnas dienas sanāksmes apmeklējumu ir EUR 385. Ja sanāksme ilgst pusi dienas vai tajā piedalās pusi dienas – tiek izmaksāta tikai puse no pabalsta.”

Valdes locekļi no organizācijām, kas pārstāv patērētājus un citu pušu intereses pārtikas apritē

Pretendentiem tiek lūgts pieteikumā norādīt un pamatot, ja viņi vēlas būt par vienu no četriem valdes locekļiem, kuri ir no organizācijām, kas pārstāv patērētājus un citu pušu intereses pārtikas apritē. Pamatojumā jāiekļauj sīkāka informācija par viņu darbību organizācijās, kas pārstāv patērētājus un citu personu intereses pārtikas apritē.

Iecelšana amatā un pilnvaru termiņš

Izņemot Komisijas pārstāvi, kuru ieceļ Komisija, valdes locekļus ieceļ Padome, apspriežoties ar Eiropas Parlamentu, no saraksta, ko sagatavojusi Komisija, pamatojoties uz šo uzaicinājumu paust interesi. Amata pilnvaru laiks ir četri gadi, un tās var pagarināt vienu reizi. Pretendentiem jāievēro, ka Komisijas saraksts tiks publicēts un ka viņiem ir tiesības ar likumīgu pamatojumu iebilst pret sava vārda publicēšanu, sazinoties ar Komisiju adresē, kas norādīta šā uzaicinājuma īpašajā paziņojumā par personas datu aizsardzību (pieejams uzaicinājuma iedaļā “Personas datu aizsardzība”). Šo tiesību izmantošana neietekmēs pretendenta pieteikumu. Personas Komisijas sarakstā, kas netiek ieceltas amatā, var palikt rezerves sarakstā, kuru izmanto gadījumā, ja jāaizstāj kāds no tiem locekļiem, kuri nespēj savu pilnvaru termiņu pabeigt.

Vienlīdzīgas iespējas

Tiks pievērsta liela vērība, lai izvairītos no diskriminācijas, un pieteikties amatam tiek mudinātas sievietes.

Pieteikuma iesniegšanas kārtība un termiņš

Pieteikumam jāatbilst šādām prasībām, citādi to neņems vērā:

| 1. | Ieinteresētās personas tiek mudinātas pieteikties, izmantojot tiešsaistes sistēmu tīmekļa vietnē: https://ec.europa.eu/food/efsa/management-board_en;
  Tiešsaistes pieteikumā jāietver divi pielikumi:






  a) | interešu deklarācijas veidlapa ar parakstu rokrakstā, kura atrodama šādā tīmekļa vietnē: https://ec.europa.eu/food/efsa/management-board_en; |
| --- | --- | --- |

1.

Ieinteresētās personas tiek mudinātas pieteikties, izmantojot tiešsaistes sistēmu tīmekļa vietnē: https://ec.europa.eu/food/efsa/management-board_en;

Tiešsaistes pieteikumā jāietver divi pielikumi:

a)

interešu deklarācijas veidlapa ar parakstu rokrakstā, kura atrodama šādā tīmekļa vietnē: https://ec.europa.eu/food/efsa/management-board_en;

| b) | CV, vismaz 1,5 lpp., bet ne vairāk kā 3 lpp. |
| --- | --- |

b)

CV, vismaz 1,5 lpp., bet ne vairāk kā 3 lpp.

| 2. | Pēc veiksmīgas pieteikuma iesniegšanas tiešsaistē sistēma piešķirs reģistrācijas numuru. Ja reģistrācijas numurs tomēr netiek piešķirts, pieteikums nav reģistrēts.
  Ja rodas tehniskas problēmas, lūdzam sūtīt e-pasta ziņojumu uz adresi sante-call-management-board-efsa@ec.europa.eu. Pieteikuma virzību nav iespējams pārraudzīt tiešsaistē. |
| --- | --- |

2.

Pēc veiksmīgas pieteikuma iesniegšanas tiešsaistē sistēma piešķirs reģistrācijas numuru. Ja reģistrācijas numurs tomēr netiek piešķirts, pieteikums nav reģistrēts.

Ja rodas tehniskas problēmas, lūdzam sūtīt e-pasta ziņojumu uz adresi sante-call-management-board-efsa@ec.europa.eu. Pieteikuma virzību nav iespējams pārraudzīt tiešsaistē.

| 3. | Pieteikuma veidlapai, interešu deklarācijas veidlapai, CV un visiem apliecinošajiem dokumentiem jābūt rakstītiem vienā no Eiropas Savienības oficiālajām valodām. Lai izvēles procesu atvieglinātu, būtu vēlams (bet tā nav prasība) iekļaut pieredzes apkopojumu un citu svarīgāko informāciju angliski. Visi pieteikumi būs konfidenciāli. Vēlāk pēc pieprasījuma jāiesniedz apliecinošie dokumenti. |
| --- | --- |

3.

Pieteikuma veidlapai, interešu deklarācijas veidlapai, CV un visiem apliecinošajiem dokumentiem jābūt rakstītiem vienā no Eiropas Savienības oficiālajām valodām. Lai izvēles procesu atvieglinātu, būtu vēlams (bet tā nav prasība) iekļaut pieredzes apkopojumu un citu svarīgāko informāciju angliski. Visi pieteikumi būs konfidenciāli. Vēlāk pēc pieprasījuma jāiesniedz apliecinošie dokumenti.

| 4. | Ja vēlaties iesniegt savu pieteikumu vienā no Eiropas Savienības oficiālajām valodām, kas nav angļu valoda, Jūs varat aizpildīt pieteikuma šajā valodā vai sazināties ar zvanu sekretariātu pa e-pastu uz adresi sante-call-management-board-efsa@ec.europa.eu un pieprasīt pieteikuma veidlapu attiecīgajā valodā. Jūs saņemsiet pieteikuma veidlapu Word formātā. |
| --- | --- |

4.

Ja vēlaties iesniegt savu pieteikumu vienā no Eiropas Savienības oficiālajām valodām, kas nav angļu valoda, Jūs varat aizpildīt pieteikuma šajā valodā vai sazināties ar zvanu sekretariātu pa e-pastu uz adresi sante-call-management-board-efsa@ec.europa.eu un pieprasīt pieteikuma veidlapu attiecīgajā valodā. Jūs saņemsiet pieteikuma veidlapu Word formātā.

| 5. | Visu pieteikumu izskatīšanā tiks ievērota konfidencialitāte. |
| --- | --- |

5.

Visu pieteikumu izskatīšanā tiks ievērota konfidencialitāte.

| 6. | Galīgais termiņš pieteikumu iesniegšanai ir 2017. gada 19. maija pulksten 12.00 dienā pēc Briseles laika. |
| --- | --- |

6.

Galīgais termiņš pieteikumu iesniegšanai ir 2017. gada 19. maija pulksten 12.00 dienā pēc Briseles laika.

| 7. | Pieteikumam jābūt pilnībā aizpildītam, un jāievēro pieteikuma iesniegšanas termiņš. Iesakām pieteikšanos neatlikt uz pēdējām pieteikuma iesniegšanas dienām, jo jebkura interneta pieslēguma kļūme var pārtraukt reģistrāciju tiešsaistē, un jūs varat nepaspēt iesniegt pieteikumu līdz noteiktajam laikam. Pēc pieteikumu iesniegšanas termiņa beigām pieteikumu vairs nevarēsit iesniegt. |
| --- | --- |

7.

Pieteikumam jābūt pilnībā aizpildītam, un jāievēro pieteikuma iesniegšanas termiņš. Iesakām pieteikšanos neatlikt uz pēdējām pieteikuma iesniegšanas dienām, jo jebkura interneta pieslēguma kļūme var pārtraukt reģistrāciju tiešsaistē, un jūs varat nepaspēt iesniegt pieteikumu līdz noteiktajam laikam. Pēc pieteikumu iesniegšanas termiņa beigām pieteikumu vairs nevarēsit iesniegt.

| 8. | Tiks pieņemti pieteikumi, kas nosūtīti pa e-pastu un atbilst 3. punktā izklāstītajām prasībām. Pieteikumi, kas nosūtīti pa pastu, faksu vai iesniegti personīgi principā netiks pieņemti, tāpat kā netiks pieņemti pieteikumi, kas nosūtīti tieši Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi. |
| --- | --- |

8.

Tiks pieņemti pieteikumi, kas nosūtīti pa e-pastu un atbilst 3. punktā izklāstītajām prasībām. Pieteikumi, kas nosūtīti pa pastu, faksu vai iesniegti personīgi principā netiks pieņemti, tāpat kā netiks pieņemti pieteikumi, kas nosūtīti tieši Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi.

| 9. | Iesniedzot pieteikumu, pretendenti apņemas izpildīt šajā uzaicinājumā aprakstītās procedūras un nosacījumus un tajā minēto dokumentu noteikumus. Aizpildot pieteikuma veidlapu, kandidāti nekādā gadījumā nedrīkst atsaukties uz dokumentiem, kas iesniegti iepriekšējos pieteikumus (piemēram, iepriekšējo pieteikumu kopijas netiks pieņemtas). Nepatiess atspoguļojums, sniedzot prasīto informāciju, var radīt situāciju, ka no dalības šajā procedūrā kandidatūra tiek izslēgta. |
| --- | --- |

9.

Iesniedzot pieteikumu, pretendenti apņemas izpildīt šajā uzaicinājumā aprakstītās procedūras un nosacījumus un tajā minēto dokumentu noteikumus. Aizpildot pieteikuma veidlapu, kandidāti nekādā gadījumā nedrīkst atsaukties uz dokumentiem, kas iesniegti iepriekšējos pieteikumus (piemēram, iepriekšējo pieteikumu kopijas netiks pieņemtas). Nepatiess atspoguļojums, sniedzot prasīto informāciju, var radīt situāciju, ka no dalības šajā procedūrā kandidatūra tiek izslēgta.

| 10. | Visi pretendenti, kas atsaucas uz uzaicinājumu paust interesi, tiks informēti par atlases procedūras rezultātiem. |
| --- | --- |

10.

Visi pretendenti, kas atsaucas uz uzaicinājumu paust interesi, tiks informēti par atlases procedūras rezultātiem.

Personas datu aizsardzība

Komisija nodrošinās pretendentu personas datu apstrādi atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regulai (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Savienības iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (5). Jo īpaši tas attiecināms uz minēto datu konfidencialitāti un drošību. Plašāku informāciju par šā uzaicinājuma darbības jomu, mērķiem un personas datu apstrādi pretendenti var iegūt šā uzaicinājuma īpašajā paziņojumā par personas datu aizsardzību, kas publicēts uzaicinājuma tīmekļa vietnē https://ec.europa.eu/food/efsa/management-board_en.

---

(1)  OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp.

(2)  OV L 31, 1.2.2002., 13. lpp.

(3)  OV C 192, 21.6.2014., 2. lpp.

(4)  OV C 223, 21.6.2016., 7. lpp.

(5)  OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.

---

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

| 24.3.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 92/14 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 92/14

---

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

(2017/C 92/06)

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51. pantam.

VIENOTS DOKUMENTS

THYM DE PROVENCE

ES Nr.: FR-PGI-0005-01364 – 18.9.2015.

ACVN ( ) AĢIN ( X )

1.   Nosaukums(-i)

Thym de Provence

2.   Dalībvalsts vai trešā valsts

Francija

3.   Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1.   Produkta veids

1.8. grupa. Citi Līguma I pielikumā minētie produkti (garšvielas u. c.)

3.2.   Apraksts par produktu, uz kuru attiecas 1. punktā minētais nosaukums

Thym de Provence (Provansas timiāns) ir Thymus vulgaris L. sugas panātru (Lamiaceae) dzimtas garšaugs. Tas ir 10–30 cm augts aromātisks, zarains puskrūms ar apakšdaļā pārkoksnējošos vasu; auga zari parasti ir sakopoti kušķos vai nelielos tuvu kopā augošos puduros.

Mūžzaļajās auga lapās, kas ir pelēkas vai zaļas atkarībā no gadalaika, kā arī jaunos stublājos un ziedkausos ir dziedzeri, kas satur ēterisko eļļu. Šī ēteriskā eļļa savukārt satur fenolus, un tās galvenie komponenti ir karvakrols (ne mazāk kā 15 %), timols, kā arī p-cimols (to prekursori).

Daudzgadīgo augu Thym de Provence audzē atklātā laukā vai ievāc apstiprinātās zemes platībās dabas vidē.

Thym de Provence audzēšanā izmanto šādas šķirnes: ‘VP 83’ (parastais timiāns), ‘Carvalia’, ‘Thymlia’.

Atļauto šķirņu sarakstu pārskata, pamatojoties uz pārskatīšanas protokolu, kura mērķis ir nodrošināt šādu īpašību ievērošanu:

| — | fenolu profils (karvakrola + timola + p-cimola saturs ir > 50 %), |
| --- | --- |

—

fenolu profils (karvakrola + timola + p-cimola saturs ir > 50 %),

| — | karvakrola saturs ir vismaz 15 %, |
| --- | --- |

—

karvakrola saturs ir vismaz 15 %,

| — | pēc habitusa augs ir taisns un koksnains. |
| --- | --- |

—

pēc habitusa augs ir taisns un koksnains.

Pēc katra grozījuma šo sarakstu izplata ražotājiem, kā arī pārbaudes struktūrai un kompetentajām kontroles iestādēm.

Tirdzniecībā piedāvā žāvētas vai saldētas Thym de Provence lapas vai zariņus svaigā vai žāvētā veidā. Zariņus drīkst tirgot pēc svara vai saišķos.

Produktam ir šādas īpašības:

| — | neatkarīgi no veida, kādā produktu piedāvā tirdzniecībai, karvakrola saturs ēteriskajā eļļā ir vismaz 15 %, |
| --- | --- |

—

neatkarīgi no veida, kādā produktu piedāvā tirdzniecībai, karvakrola saturs ēteriskajā eļļā ir vismaz 15 %,

turklāt atkarībā no veida, kādā produktu piedāvā tirdzniecībai, ievēro šādus nosacījumus:

| — | svaigie zariņi: stublāja garums nedrīkst pārsniegt 16 cm, |
| --- | --- |

—

svaigie zariņi: stublāja garums nedrīkst pārsniegt 16 cm,

| — | žāvētie zariņi: stublāja garums nedrīkst pārsniegt 16 cm un maksimāli pieļaujamais mitruma saturs ir 12 %, |
| --- | --- |

—

žāvētie zariņi: stublāja garums nedrīkst pārsniegt 16 cm un maksimāli pieļaujamais mitruma saturs ir 12 %,

| — | žāvētās lapas: maksimāli pieļaujamais mitruma saturs ir 12 %, stublāju īpatsvars nedrīkst pārsniegt 4 %, bet sīko daļiņu īpatsvars nedrīkst pārsniegt 2 %, |
| --- | --- |

—

žāvētās lapas: maksimāli pieļaujamais mitruma saturs ir 12 %, stublāju īpatsvars nedrīkst pārsniegt 4 %, bet sīko daļiņu īpatsvars nedrīkst pārsniegt 2 %,

| — | saldētās lapas: stublāju īpatsvars nedrīkst pārsniegt 4 %, bet sīko daļiņu īpatsvars nedrīkst pārsniegt 2 %. |
| --- | --- |

—

saldētās lapas: stublāju īpatsvars nedrīkst pārsniegt 4 %, bet sīko daļiņu īpatsvars nedrīkst pārsniegt 2 %.

3.3.   Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem) un izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

—

3.4.   Konkrēti ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Ģeogrāfiskajā apgabalā jāveic ražas ievākšana, apstrāde (žāvēšana/sadrupināšana, šķirošana, sasaldēšana) un sasiešana saišķos.

3.5.   Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta griešanas, rīvēšanas, iepakošanas u. c. īpašie noteikumi

—

3.6.   Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta marķēšanas īpašie noteikumi

Papildus obligātajām norādēm, kas ir saskaņā ar spēkā esošajiem tiesību aktiem, uz patērētājam paredzētām iepakojuma vienībām piestiprinātā marķējuma Thym de Provence jānorāda minimālais derīguma termiņš, kā arī jāpievieno ieliktnis ar sertifikācijas iestādes nosaukumu un adresi, pirms kuras ir norāde “sertificējis ...”.

4.   Ģeogrāfiskā apgabala īsa definīcija

Vaucluse departamentā: visas pašvaldības.

Les Bouches du Rhône departamentā:

| — | šādi kantoni pilnībā: Aix-en-Provence (1 un 2), Allauch, Aubagne, Berre-l’Étang, Châteaurenard, Ciotat, Gardanne, Marignane, Marseille (1–10), Martigues, Pélissanne, Salon-de-Provence (1 un 2), Trets, Vitrolles, |
| --- | --- |

—

šādi kantoni pilnībā: Aix-en-Provence (1 un 2), Allauch, Aubagne, Berre-l’Étang, Châteaurenard, Ciotat, Gardanne, Marignane, Marseille (1–10), Martigues, Pélissanne, Salon-de-Provence (1 un 2), Trets, Vitrolles,

| — | Istres kantons, izņemot Fos-sur-Mer pašvaldību. |
| --- | --- |

—

Istres kantons, izņemot Fos-sur-Mer pašvaldību.

Gard departamentā:

| — | šādi kantoni pilnībā: Bagnols-sur-Cèze, Pont-Saint-Esprit, Redessan, Roquemaure, Uzès, Villeneuve-lès-Avignon, |
| --- | --- |

—

šādi kantoni pilnībā: Bagnols-sur-Cèze, Pont-Saint-Esprit, Redessan, Roquemaure, Uzès, Villeneuve-lès-Avignon,

| — | Alès-2 kantonā Belvézet, Bouquet, Fons-sur-Lussan, Lussan, Seynes, Vallérargues pašvaldība, |
| --- | --- |

—

Alès-2 kantonā Belvézet, Bouquet, Fons-sur-Lussan, Lussan, Seynes, Vallérargues pašvaldība,

| — | Alès-3 kantonā Castelnau-Valence pašvaldība, |
| --- | --- |

—

Alès-3 kantonā Castelnau-Valence pašvaldība,

| — | Beaucaire kantons, izņemot Bellegarde, Fourques pašvaldību, |
| --- | --- |

—

Beaucaire kantons, izņemot Bellegarde, Fourques pašvaldību,

| — | Marguerittes kantonā: Manduel, Marguerittes, Poulx pašvaldība, |
| --- | --- |

—

Marguerittes kantonā: Manduel, Marguerittes, Poulx pašvaldība,

| — | Rousson kantonā: Barjac, Méjannes-le-Clap, Saint-Jean-de-Maruéjols-et-Avéjan, Saint-Privat-de-Champclos, Tharaux pašvaldība. |
| --- | --- |

—

Rousson kantonā: Barjac, Méjannes-le-Clap, Saint-Jean-de-Maruéjols-et-Avéjan, Saint-Privat-de-Champclos, Tharaux pašvaldība.

Les Alpes de Haute Provence departamentā:

| — | šādi kantoni pilnībā: Château-Arnoux-Saint-Auban, Forcalquier, Manosque (1–3), Oraison, Reillanne, Valensole, |
| --- | --- |

—

šādi kantoni pilnībā: Château-Arnoux-Saint-Auban, Forcalquier, Manosque (1–3), Oraison, Reillanne, Valensole,

| — | Digne-les-Bains-2 kantons, izņemot Champtercier, Digne-les-Bains pašvaldību, |
| --- | --- |

—

Digne-les-Bains-2 kantons, izņemot Champtercier, Digne-les-Bains pašvaldību,

| — | Sisteron kantons, izņemot Authon, Saint-Geniez pašvaldību, |
| --- | --- |

—

Sisteron kantons, izņemot Authon, Saint-Geniez pašvaldību,

| — | Riez kantonā: Bras-d’Asse, Le Castellet, Le Chaffaut-Saint-Jurson, Entrevennes, Estoublon, Mézel, Moustiers-Sainte-Marie, Puimichel, Puimoisson, Riez, Roumoules, Saint-Jeannet, Saint-Julien-d’Asse, Saint-Jurs pašvaldība, |
| --- | --- |

—

Riez kantonā: Bras-d’Asse, Le Castellet, Le Chaffaut-Saint-Jurson, Entrevennes, Estoublon, Mézel, Moustiers-Sainte-Marie, Puimichel, Puimoisson, Riez, Roumoules, Saint-Jeannet, Saint-Julien-d’Asse, Saint-Jurs pašvaldība,

| — | Seyne kantonā: Claret, Melve, Sigoyer, Thèze, Valernes, Vaumeilh pašvaldība. |
| --- | --- |

—

Seyne kantonā: Claret, Melve, Sigoyer, Thèze, Valernes, Vaumeilh pašvaldība.

Ardèche departamentā:

| — | Bourg-Saint-Andéol kantons pilnībā, |
| --- | --- |

—

Bourg-Saint-Andéol kantons pilnībā,

| — | Pouzin kantonā: Rochemaure pašvaldība, |
| --- | --- |

—

Pouzin kantonā: Rochemaure pašvaldība,

| — | Teil kantonā: Alba-la-Romaine, Aubignas, Saint-Andéol-de-Berg, Saint-Maurice-d’Ibie, Saint-Thomé, Le Teil, Valvignères pašvaldība, |
| --- | --- |

—

Teil kantonā: Alba-la-Romaine, Aubignas, Saint-Andéol-de-Berg, Saint-Maurice-d’Ibie, Saint-Thomé, Le Teil, Valvignères pašvaldība,

| — | Vallon-Pont-d’Arc kantonā: Labastide-de-Virac, Orgnac-l'Aven, Saint-Remèze pašvaldība. |
| --- | --- |

—

Vallon-Pont-d’Arc kantonā: Labastide-de-Virac, Orgnac-l'Aven, Saint-Remèze pašvaldība.

Var departamentā:

| — | šādi kantoni pilnībā: Brignoles, Draguignan, Garde, Garéoult, Hyères, Ollioules, Saint-Cyr-sur-Mer, Saint-Maximin-la-Sainte-Baume, Seyne-sur-Mer (1 un 2), Solliès-Pont, Toulon (1–4), |
| --- | --- |

—

šādi kantoni pilnībā: Brignoles, Draguignan, Garde, Garéoult, Hyères, Ollioules, Saint-Cyr-sur-Mer, Saint-Maximin-la-Sainte-Baume, Seyne-sur-Mer (1 un 2), Solliès-Pont, Toulon (1–4),

| — | La Crau kantonā: Hyères, La Crau pašvaldība, |
| --- | --- |

—

La Crau kantonā: Hyères, La Crau pašvaldība,

| — | Flayosc kantons, izņemot Bargème, Bargemon, Brenon, Châteauvieux, Claviers, Comps-sur-Artuby, La Bastide, Le Bourguet, La Martre, La Roque-Esclapon un Trigance pašvaldību, |
| --- | --- |

—

Flayosc kantons, izņemot Bargème, Bargemon, Brenon, Châteauvieux, Claviers, Comps-sur-Artuby, La Bastide, Le Bourguet, La Martre, La Roque-Esclapon un Trigance pašvaldību,

| — | Luc kantons, izņemot Collobrières, La Garde-Freinet pašvaldību, |
| --- | --- |

—

Luc kantons, izņemot Collobrières, La Garde-Freinet pašvaldību,

| — | Vidauban kantons, izņemot Le Muy pašvaldību. |
| --- | --- |

—

Vidauban kantons, izņemot Le Muy pašvaldību.

Les Hautes Alpes departamentā:

| — | Laragne-Montéglin kantons pilnībā, |
| --- | --- |

—

Laragne-Montéglin kantons pilnībā,

| — | Serres kantonā: Le Bersac, Bruis, Chanousse, L’Épine, Étoile-Saint-Cyrice, Eyguians, Lagrand, Méreuil, Montclus, Montjay, Montmorin, Montrond, Moydans, Nossage-et-Bénévent, Orpierre, Ribeyret, Rosans, Saint-André-de-Rosans, Sainte-Colombe, Sainte-Marie, Saint-Genis, Saléon, Savournon, Serres, Sorbiers, Trescléoux pašvaldība. |
| --- | --- |

—

Serres kantonā: Le Bersac, Bruis, Chanousse, L’Épine, Étoile-Saint-Cyrice, Eyguians, Lagrand, Méreuil, Montclus, Montjay, Montmorin, Montrond, Moydans, Nossage-et-Bénévent, Orpierre, Ribeyret, Rosans, Saint-André-de-Rosans, Sainte-Colombe, Sainte-Marie, Saint-Genis, Saléon, Savournon, Serres, Sorbiers, Trescléoux pašvaldība.

Drôme departamentā:

| — | šādi kantoni pilnībā: Grignan, Tricastin, Montélimar-2, |
| --- | --- |

—

šādi kantoni pilnībā: Grignan, Tricastin, Montélimar-2,

| — | Dieulefit kantons, izņemot Bézaudun-sur-Bîne, Bourdeaux, Bouvières, Comps, Crupies, Félines-sur-Rimandoule, Francillon-sur-Roubion, Mornans, Le Poët-Célard, Les Tonils, Orcinas, Rochebaudin, Saou, Soyans un Truinas pašvaldību, |
| --- | --- |

—

Dieulefit kantons, izņemot Bézaudun-sur-Bîne, Bourdeaux, Bouvières, Comps, Crupies, Félines-sur-Rimandoule, Francillon-sur-Roubion, Mornans, Le Poët-Célard, Les Tonils, Orcinas, Rochebaudin, Saou, Soyans un Truinas pašvaldību,

| — | Nyons et Baronnies kantons, izņemot Chaudebonne pašvaldību, |
| --- | --- |

—

Nyons et Baronnies kantons, izņemot Chaudebonne pašvaldību,

| — | Diois kantonā: La Motte-Chalancon, Rottier pašvaldība, |
| --- | --- |

—

Diois kantonā: La Motte-Chalancon, Rottier pašvaldība,

| — | Montélimar-1 kantonā: Ancône, Montélimar, Savasse pašvaldība. |
| --- | --- |

—

Montélimar-1 kantonā: Ancône, Montélimar, Savasse pašvaldība.

5.   Saikne ar izcelsmes vietu

Ģeogrāfiskā apgabala specifika

Thym de Provence ražošanas ģeogrāfiskais apgabals ir daļa no teritorijas, kura plašāk zināma kā Provansa un atrodas Francijas dienvidaustrumos.

Apgabalā ir sastopamas galvenokārt dažāda blīvuma māla un kaļķakmens augsnes. Šādās augsnēs lietus ūdens viegli iesūcas vai notek un aiztek. Augsnes ļoti bieži ir oļainas. Provansai ir raksturīgi atklāti, kaļķaini, sausi un saulaini apvidi, kurus dēvē par “garigiem”.

Turklāt ģeogrāfiskajā apgabalā ir Vidusjūras klimats, kuram piemīt karstas un sausas vasaras un siltas ziemas. Saules spīdēšanas periodi ir nozīmīgi un gari, ar biežiem un ilgstošiem ziemeļu/ziemeļrietumu vējiem (mistrālu), kas nodrošina zemu mitruma saturu gaisā. Ziemas salnas Provansā ir reta parādība, parasti tās ir īslaicīgas un nelielas.

Šajā ģeogrāfiskajā apgabalā fenoliem bagātais timiāns, kura sastāvā dominē karvakrols, lielā daudzumā aug savvaļā praktiski tīrās augu kopās, kuras izplatās, veidojot samērā apaļus pudurus.

Pārmantojot senas savvaļas timiāna vākšanas tradīcijas, ko joprojām izmanto arī mūsdienās, kā arī senus paņēmienus timiāna žāvēšanā, šķirošanā vai siešanā saišķos, ģeogrāfiskā apgabala ražotāji šajā jomā ir attīstījuši īpašu amatprasmi.

Thym de Provence ražotāji rūpējās par to, lai apgabalā brīvā dabā augošā parastā timiāna pavairošanas materiāls tiktu nodrošināts, selekcijas darbā izkopjot tādu šķirņu timiānu, kurš satur fenolus un kura karvakrola saturs ēteriskajā eļļā ir vairāk kā 15 %.

Savukārt platībās, kurās timiāns tiek kultivēts, ražotāji ierobežo ūdens padevi, tādējādi nodrošinot, lai audzēšanas process noritētu dabas apstākļos, kādi šim augam ir savvaļā.

Platības, kurās timiānu kultivē, tiek izmantotas tikai noteiktu laiku, jo, timiānam sasniedzot noteiktu vecumu, tā stublāji kļūst pārāk resni un lapu proporcija attiecībā pret koka (resno stublāju) svaru vairs nav pietiekama. Taču savvaļā augoša timiāna vācēji uzmanīgi izvērtē un nosaka, kāda lieluma augus izraudzīties, lai nodrošinātu līdzvērtīgu rezultātu.

Turklāt ražotāji, ņemot vērā ģeogrāfiskā apgabala sauso klimatu, pievērš īpašu uzmanību optimāla ražas novākšanas laika izvēlei, kā arī tam, lai timiāns pirms apstrādes vai žāvēšanas tiktu uzglabāts vēdinātā vietā.

Apstrādes posmā ražošanas procesa dalībnieku amatprasme izpaužas spējā pēc ievākšanas drīz veikt attiecīgo apstrādi (žāvēšanu, ja runa ir par žāvētām timiāna lapām, un sasaldēšanu, ja timiāns tiks tirgots saldētā veidā).

Arī žāvēšana ir svarīgs posms, kas ļauj kontrolēt mitruma saturu un pēc tam darboties ar produktu, nepieļaujot tā bojāšanos – piemēram, nepietiekami labi izžāvētu Thym de Provence nevarēs pareizi nolobīt (lapiņas neatdalīsies no stublājiem), savukārt, ja timiāns ir pārlieku sauss, tad sadrupināšanas posmā radīsies ļoti daudz stublāja drupatu. Žāvēšana tiek veikta, ņemot vērā ārējos laikapstākļus, un tā nosaka produkta izskatu un uzglabāšanas spēju. Šajā posmā ir vajadzīga patiesa amatprasme, kā arī specifisku iekārtu izmantošana (svaiga produkta vizuāla novērtēšana, produkta sašķirošana partijās u. c.).

Bez īpašām zināšanām nevar iztikt arī zariņu sasiešanā saišķos, jo ražotājiem jānosaka produkta mitruma saturs, lai mazinātu lapu zudumus un kvalitātes pasliktināšanās iespēju. Šīs zināšanas nodrošina stabilu pamatu, kas nepieciešams, lai galaprodukts būtu tāds, kādu to sagaida.

Provansas ražotāji, izmantojot specifiskus rīkus un savu pieredzi, piemēro ļoti precīzas un efektīvas šķirošanas metodes. Zināšanas par produktu palīdz tiem izvēlēties tādus rīkus, kas nodrošina optimālu timiāna šķirošanu, lai atdalītu pēc iespējas visas nevajadzīgās daļiņas.

Produkta specifika

Thym de Provence ir raksturīgs spēcīgs silts un pikants aromāts un garša.

Tas atšķiras no citu veidu timiāna, kas lielākoties ir tā dēvētais “maigais” timiāns vai tīra timola ķīmiskā tipa dārza timiāns ar mazāk izteiktu aromātu, bet mazākā mērā no tāda timiāna kā cineola timiāns (Thymus mastichina L. cineolifera).

Citas Thym de Provence atšķirīgās īpašības ir šādas: timiāna lapas ir tīras un viendabīgas, tajās gandrīz nemaz nav piemaisījumu.

Savukārt timiāna zariņi ir vienādi, tiem ir regulāra forma un daudz lapu.

Šāds specifiskums piešķir produktam Thym de Provence stabilu reputāciju.

Saikne

Thym de Provence augšanu brīvā dabā un audzēšanu veicina ģeogrāfiskā apgabala augsnes ar labu ūdenscaurlaidību apvienojumā ar labvēlīgu temperatūras režīmu. Lai Thym de Provence augšanas apstākļi būtu labi un tam izveidotos izteikts aromāts, šim garšaugam ir vajadzīgs karstums un saule, kuru nodrošina ģeogrāfiskā apgabala klimats.

Atlasītās tradicionālās šķirnes, kuras ir raksturīgas šim klimatam, nosaka to, ka garšaugs veido un izdala ļoti tipisku ēterisko eļļu, kas satur daudz karvakrola un kas pastiprina garšauga siltās un pikantās aromāta nianses, kuras piemīt Thym de Provence. Ievērojams karvakrola īpatsvars garšauga lapās ir sekundārs rādītājs tam, ka garšaugs spēj pielāgoties dabas videi, kurai raksturīgas izteikti sausas vasaras.

Kontrolēta apūdeņošana palīdz ierobežot sazaļošanu (tas ietekmē galaprodukta tīrību) un nodrošināt nelielu mitrumu, lai audzēšanas apstākļi līdzinātos dabiskiem apstākļiem.

Tas, ka ražotāji ražas ievākšanai izvēlas optimālo brīdi, ietekmē ne tikai Thym de Provence aromātu izpaušanos, bet arī tā tīrību.

Žāvēšanas prakse vai sasaldēšana pēc ražas ievākšanas, kā arī uzglabāšana vēdinātā vietā nodrošina timiānam viendabīgu krāsu un veicina tā aromātu nostiprināšanos. Šajos būtiskajos posmos apgabala ražotāji izmanto savu pieredzi un jo īpaši prasmi ātri vizuāli izvērtēt svaigi novāktā produkta kvalitāti.

Thym de Provence tīrību nodrošina amatprasme lobīšanā un šķirošanā – šie posmi ir svarīgi, lai atlasītu lielāko daļu nevajadzīgo stublāju un samazinātu drupatu daudzumu.

Thym de Provence zariņi veido vienmērīgus, rūpīgi sakārtotus saišķus, tiem ir pareiza forma un daudz lapu, pateicoties ražotāju amatprasmei gan atlasīt nevajadzīgos resnos stublājus, gan arī izvērtēt mitruma saturu, izvēloties pareizo brīdi šīs darbības veikšanai.

Gan šā Provansas auga, gan arī produkta Thym de Provence aromāta un garšas īpatnības tiek bieži citētas literatūrā – sākot ar 1. gadsimta rakstnieku Plīniju Vecāko un beidzot ar tādiem mūsu laiku autoriem kā, piemēram, Marsels Paņols (Bukolikas (Les Bucoliques), izd. Grasset, 1958). Thym de Provence, ko plaši tirgo dažādos veidos, ir Provansas gastronomiskā mantojuma pīlārs.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

(šīs regulas 6. panta 1. punkta otrā daļa)

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDC-IGP-ThymdeProvence.pdf

---

(1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

---