# Eiropas Savienības C 170/2017

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 170 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 60. gadagājums2017. gada 30. maijs |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 170

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

60. gadagājums2017. gada 30. maijs

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | IV   Paziņojumi |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Asamblejas 32. sesija notika Nairobi (Kenijā) 2016. gada 19.–21. decembrī. |
| 2017/C 170/01 | Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas dalībvalstu, no vienas puses, un Eiropas Savienības un tās dalībvalstu, no otras puses, noslēgtā partnerattiecību nolīguma Apvienotā parlamentārā asambleja – Pirmdienas, 2016. gada 19. decembra, sēdes protokols | 1 |
| 2017/C 170/02 | Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas dalībvalstu, no vienas puses, un Eiropas Savienības un tās dalībvalstu, no otras puses, noslēgtā partnerattiecību nolīguma Apvienotā parlamentārā asambleja – Otrdienas, 2016. gada 20. decembra, sēdes protokols | 5 |
| 2017/C 170/03 | Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas dalībvalstu, no vienas puses, un Eiropas Savienības un tās dalībvalstu, no otras puses, noslēgtā partnerattiecību nolīguma Apvienotā parlamentārā asambleja – Trešdienas, 2016. gada 21. decembra, sēdes protokols | 9 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Asamblejas 32. sesija notika Nairobi (Kenijā) 2016. gada 19.–21. decembrī.

2017/C 170/01

Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas dalībvalstu, no vienas puses, un Eiropas Savienības un tās dalībvalstu, no otras puses, noslēgtā partnerattiecību nolīguma Apvienotā parlamentārā asambleja – Pirmdienas, 2016. gada 19. decembra, sēdes protokols

1

2017/C 170/02

Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas dalībvalstu, no vienas puses, un Eiropas Savienības un tās dalībvalstu, no otras puses, noslēgtā partnerattiecību nolīguma Apvienotā parlamentārā asambleja – Otrdienas, 2016. gada 20. decembra, sēdes protokols

5

2017/C 170/03

Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas dalībvalstu, no vienas puses, un Eiropas Savienības un tās dalībvalstu, no otras puses, noslēgtā partnerattiecību nolīguma Apvienotā parlamentārā asambleja – Trešdienas, 2016. gada 21. decembra, sēdes protokols

9

---

| IZMANTOTO SIMBOLU SARAKSTS






  - | Apspriežu procedūra |
| --- | --- |
| *** | Piekrišanas procedūra |
| ***I | Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums |
| ***II | Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums |
| ***III | Parastā likumdošanas procedūra: trešais lasījums |

IZMANTOTO SIMBOLU SARAKSTS

*

Apspriežu procedūra

***

Piekrišanas procedūra

***I

Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums

***II

Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums

***III

Parastā likumdošanas procedūra: trešais lasījums

(Procedūras veids ir noteikts saskaņā ar tiesību akta projektā ierosināto juridisko pamatu.)

PARLAMENTA KOMITEJU SAĪSINĀJUMI

| AFET | Ārlietu komiteja |
| --- | --- |
| BUDG | Budžeta komiteja |
| CONT | Budžeta kontroles komiteja |
| LIBE | Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja |
| ECON | Ekonomikas un monetārā komiteja |
| JURI | Juridiskā komiteja |
| ITRE | Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja |
| IMCO | Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komiteja |
| EMPL | Nodarbinātības un sociālo lietu komiteja |
| ENVI | Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja |
| AGRI | Lauksaimniecības un lauku attīstības komiteja |
| PECH | Zivsaimniecības komiteja |
| REGI | Reģionālās attīstības komiteja |
| CULT | Kultūras un izglītības komiteja |
| DEVE | Attīstības komiteja |
| TRAN | Transporta un tūrisma komiteja |
| AFCO | Konstitucionālo jautājumu komiteja |
| FEMM | Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komiteja |
| INTA | Starptautiskās tirdzniecības komiteja |
| PETI | Lūgumrakstu komiteja |
| DROI | Cilvēktiesību apakškomiteja |
| SEDE | Drošības un aizsardzības apakškomiteja |

AFET

Ārlietu komiteja

BUDG

Budžeta komiteja

CONT

Budžeta kontroles komiteja

LIBE

Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja

ECON

Ekonomikas un monetārā komiteja

JURI

Juridiskā komiteja

ITRE

Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja

IMCO

Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komiteja

EMPL

Nodarbinātības un sociālo lietu komiteja

ENVI

Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja

AGRI

Lauksaimniecības un lauku attīstības komiteja

PECH

Zivsaimniecības komiteja

REGI

Reģionālās attīstības komiteja

CULT

Kultūras un izglītības komiteja

DEVE

Attīstības komiteja

TRAN

Transporta un tūrisma komiteja

AFCO

Konstitucionālo jautājumu komiteja

FEMM

Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komiteja

INTA

Starptautiskās tirdzniecības komiteja

PETI

Lūgumrakstu komiteja

DROI

Cilvēktiesību apakškomiteja

SEDE

Drošības un aizsardzības apakškomiteja

POLITISKO GRUPU SAĪSINĀJUMI

| PPE | Eiropas Tautas partijas grupa (Kristīgie demokrāti) |
| --- | --- |
| S&D | Eiropas Parlamenta sociālistu un demokrātu progresīvās alianses grupa |
| ECR | Eiropas Konservatīvo un reformistu grupa |
| ALDE | Eiropas Liberāļu un demokrātu apvienības grupa |
| GUE/NGL | Eiropas Apvienotā kreiso un Ziemeļvalstu Zaļo kreiso spēku konfederālā grupa |
| Verts/ALE | Zaļo un Eiropas Brīvās apvienības grupa |
| EFDD | Grupa Brīvības un tiešās demokrātijas Eiropa |
| NI | Pie politiskajām grupām nepiederošie deputāti |

PPE

Eiropas Tautas partijas grupa (Kristīgie demokrāti)

S&D

Eiropas Parlamenta sociālistu un demokrātu progresīvās alianses grupa

ECR

Eiropas Konservatīvo un reformistu grupa

ALDE

Eiropas Liberāļu un demokrātu apvienības grupa

GUE/NGL

Eiropas Apvienotā kreiso un Ziemeļvalstu Zaļo kreiso spēku konfederālā grupa

Verts/ALE

Zaļo un Eiropas Brīvās apvienības grupa

EFDD

Grupa Brīvības un tiešās demokrātijas Eiropa

NI

Pie politiskajām grupām nepiederošie deputāti

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Asamblejas 32. sesija notika Nairobi (Kenijā) 2016. gada 19.–21. decembrī.

| 30.5.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 170/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 170/1

---

ĀFRIKAS, KARĪBU JŪRAS REĢIONA UN KLUSĀ OKEĀNA VALSTU GRUPAS DALĪBVALSTU, NO VIENAS PUSES, UN EIROPAS SAVIENĪBAS UN TĀS DALĪBVALSTU, NO OTRAS PUSES, NOSLĒGTĀ PARTNERATTIECĪBU NOLĪGUMA APVIENOTĀ PARLAMENTĀRĀ ASAMBLEJA

PIRMDIENAS, 2016. GADA 19. DECEMBRA, SĒDES PROTOKOLS

(2017/C 170/01)

Saturs

| Oficiālā atklāšanas sēde | 1 |
| --- | --- |

| Apvienotās parlamentārās asamblejas sēde | 2 |
| --- | --- |

| Apvienotās parlamentārās asamblejas sastāvs | 2 |
| --- | --- |

| 1. | Darba kārtības pieņemšana (AP102.053) | 2 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Protokolu apstiprināšana Apvienotās parlamentārās asamblejas 31. sesijas pēdējām sēdēm (OV C 451, 2.12.2016.) | 2 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Līdzpriekšsēdētāju paziņojumi, tostarp par Prezidija 2016. gada 18. decembra sanāksmē pieņemtajiem lēmumiem | 2 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Par starptautisko sadarbību un attīstību atbildīgā Komisijas locekļa Neven Mimica paziņojums | 3 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Debates ar Neven Mimica par starptautisko sadarbību un attīstību atbildīgo Komisijas locekli – brīvais mikrofons | 3 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Jautājumi Komisijai | 3 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Komisijas īstenotie pasākumi, reaģējot uz Apvienotās parlamentārās asamblejas 31. sesijā pieņemtajām rezolūcijām | 3 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Ģimeņu lauksaimniecības un mazapjoma lauksaimnieciskās ražošanas problēmas ĀKK valstīs | 4 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | Ekonomisko un sociālo partneru ziņojums | 4 |
| --- | --- | --- |

9.

PIRMDIENAS, 2016. GADA 19. DECEMBRA, SĒDES PROTOKOLS

(Sēdi atklāja plkst. 11.05)

Oficiālā atklāšanas sēde

Asamblejā uzstājās šādi dalībnieki:

Kenijas Nacionālās asamblejas priekšsēdētājs Justin Bedan Njoka Muturi, Apvienotās parlamentārās asamblejas līdzpriekšsēdētāja Netty Baldeh, Apvienotās parlamentārās asamblejas līdzpriekšsēdētājs Louis Michel un Kenijas prezidents Uhuru Muigai Kenyatta.

(Sēdi pārtrauca plkst. 12.30 un atsāka plkst. 15.05)

SĒDI VADĪJA: Netty BALDEH

Līdzpriekšsēdētājs

Apvienotās parlamentārās asamblejas sēde

Līdzpriekšsēdētājs sveica visus dalībniekus.

Apvienotās parlamentārās asamblejas sastāvs

Līdzpriekšsēdētājs paziņoja, ka Apvienotās parlamentārās asamblejas locekļu saraksts, kādu to iesniedza ĀKK valstu varas iestādes un Eiropas Parlaments, tiks pievienots protokolam.

1.   Darba kārtības pieņemšana (AP102.053)

Uzstājās: Michael Gahler, līdzpriekšsēdētājs Netty Baldeh un Cecilia Ogwal (Uganda).

Darba kārtību pieņēma tādu, kā norādīts šajā protokolā.

Lēmums: Lai atvieglotu asamblejas dalībnieku aizbraukšanu, tiks veikti pasākumi, lai balsošanu rīkotu trešdien, 21. decembrī, pēc iespējas agrā pēcpusdienā.

2.   Protokolu apstiprināšana Apvienotās parlamentārās asamblejas 31. sesijas pēdējām sēdēm (OV C 451, 2.12.2016.)

Protokolus apstiprināja.

3.   Līdzpriekšsēdētāju paziņojumi, tostarp par Prezidija 2016. gada 18. decembra sanāksmē pieņemtajiem lēmumiem

Līdzpriekšsēdētājs ziņoja par Prezidija 2016. gada 18. decembra sanāksmes rezultātiem.

Tika pieņemti šādi lēmumi:

| a) | Pastāvīgās komitejas izstrādās šādus ziņojumus: | Politisko lietu komiteja







  — | Problēmas attīstības un drošības sasaistes jomā ĀKK un ES politikā |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Pastāvīgās komitejas izstrādās šādus ziņojumus:

Politisko lietu komiteja

—

Problēmas attīstības un drošības sasaistes jomā ĀKK un ES politikā

| | Ekonomikas attīstības, finanšu un tirdzniecības komiteja







  — | Jūras nozaru ekonomika: iespējas un izaicinājumi ĀKK valstīm |
| --- | --- | --- |

Ekonomikas attīstības, finanšu un tirdzniecības komiteja

—

Jūras nozaru ekonomika: iespējas un izaicinājumi ĀKK valstīm

| | Sociālo lietu un vides komiteja







  — | Veselības aprūpes pamatsistēmu, it īpaši zāļu, pieejamības uzlabošana cīņā pret transmisīvajām slimībām. |
| --- | --- | --- |

Sociālo lietu un vides komiteja

—

Veselības aprūpes pamatsistēmu, it īpaši zāļu, pieejamības uzlabošana cīņā pret transmisīvajām slimībām.

| b) | Tika apstiprināts, ka Asamblejas 33. sesija notiks no 2017. gada 19. līdz 21. jūnijam Sandžiljanā (Maltā). |
| --- | --- |

b)

Tika apstiprināts, ka Asamblejas 33. sesija notiks no 2017. gada 19. līdz 21. jūnijam Sandžiljanā (Maltā).

| c) | Asamblejas 34. sesija notiks Karību jūras reģiona valstīs no 2017. gada 18. līdz 20. decembrim. |
| --- | --- |

c)

Asamblejas 34. sesija notiks Karību jūras reģiona valstīs no 2017. gada 18. līdz 20. decembrim.

| d) | 13. reģionālā sanāksme notiks Frītaunā (Sjerraleonē) no 2017. gada 22. līdz 24. februārim. |
| --- | --- |

d)

13. reģionālā sanāksme notiks Frītaunā (Sjerraleonē) no 2017. gada 22. līdz 24. februārim.

| e) | 14. reģionālā sanāksme notiks Klusā okeāna reģiona valstīs no 2017. gada 19. līdz 21. jūlijam. |
| --- | --- |

e)

14. reģionālā sanāksme notiks Klusā okeāna reģiona valstīs no 2017. gada 19. līdz 21. jūlijam.

| f) | Tiks rīkota faktu vākšanas misija uz Mali un, ja iespējams, citas faktu vākšanas misijas uz Zimbabvi un Mauritāniju. |
| --- | --- |

f)

Tiks rīkota faktu vākšanas misija uz Mali un, ja iespējams, citas faktu vākšanas misijas uz Zimbabvi un Mauritāniju.

| g) | Asambleja pieņems deklarāciju par ĀKK un ES attiecību parlamentāro dimensiju pēc Kotonū nolīguma beigām. |
| --- | --- |

g)

Asambleja pieņems deklarāciju par ĀKK un ES attiecību parlamentāro dimensiju pēc Kotonū nolīguma beigām.

4.   Par starptautisko sadarbību un attīstību atbildīgā Komisijas locekļa
  Neven Mimica paziņojums

Par starptautisko sadarbību un attīstību atbildīgais Komisijas loceklis Neven Mimica savā paziņojumā galvenokārt pievērsās Eiropas Savienības un ĀKK valstu partnerības nākotnei pēc 2020. gada un Eiropas Konsensa attīstības jomā pārskatīšanai. Vēlamais scenārijs, ko Komisija ierosinājusi savā nesenajā paziņojumā, ir ĀKK un ES “jumta nolīgums”, kurā būtu izklāstīti kopējie mērķi un vērtības, ko papildina reģionālās pielāgotās partnerattiecības ar Āfriku, Karību jūras un Klusā okeāna reģiona valstīm, lai labāk reaģētu uz katra reģiona īpatnībām. Atzīstot, ka nolīgums ir īpašs, komisārs uzsvēra nepieciešamību pielāgot to jaunajai globālajai videi un jaunajām kopīgajām problēmām, piemēram, klimata pārmaiņām un migrācijai. Tā kā sarunas starp ES un ĀKK sāksies 2018. gadā, komisārs N. Mimica aicināja asambleju un ĀKK valstu parlamentus apsvērt jauno institucionālo satvaru un sagatavot priekšlikumus par turpmākās partnerības parlamentāro dimensiju.

5.   Debates ar Neven Mimica
  par starptautisko sadarbību un attīstību atbildīgo Komisijas locekli – brīvais mikrofons

Uzstājās: Bogdan Brunon Wenta, Teresa Jiménez-Becerril Barrio, Carlos Zorrinho, Norbert Neuser, Neven Mimica, Michèle Rivasi, Purmanund Jhugroo (Maurīcija), Neena Gill, Michael Gahler, Marielle de Sarnez, Nathalie Griesbeck, Cécile Kashetu Kyenge, Juan Fernando López Aguilar, Ahamada Soukouna (Mali), Louis H. Straker (Sentvinsenta un Grenadīnas), Sangoné Sall (Senegāla), Daniel K. Shumba (Zimbabve), Joachim Zeller, Veikko Nekundi (Namībija), Babiker Mohamed Toum (Sudāna), Dariusz Rosati, Mmadi Hassani Oumouri (Komoru salas) un Gberi Kombo (Kamerūna).

Debatēs uzsvars tika likts uz trim 2016. gada novembrī publicētiem Komisijas paziņojumiem par ceļu uz atjauninātu partnerību ar Āfrikas, Karību jūras un Klusā okeāna reģiona valstīm laikposmā pēc 2020. gada, priekšlikumu jaunam Eiropas Konsensam attīstības jomā un ilgtspējīgas attīstības mērķu īstenošanu. Programmai 2030. gadam jāvirza starptautiskās attīstības centieni turpmākajos 15 gados. Tika uzsvērts, cik svarīgi ir nodrošināt politikas saskaņotību attīstībai, kā arī uzsvērta nepieciešamība labāk sasaistīt drošības, migrācijas un attīstības aspektus. Tika izvirzīti daudzi jautājumi par ES trasta fondu Āfrikai, ES atbalstu cīņai pret cilvēku tirdzniecību un priekšlikumu par jaunu ES Ārējo investīciju plānu kā papildu ieguldījumu ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā Āfrikā.

Komisārs N. Mimica atbildēja uz dalībnieku uzdotajiem jautājumiem saskaņā ar brīvā mikrofona procedūru.

6.   Jautājumi Komisijai

Komisijai kopumā tika uzdoti 29 jautājumi.

Komisija jau iepriekš bija atbildējusi uz šiem jautājumiem rakstveidā. Komisārs N. Mimica mutiski atbildēja uz papildu jautājumiem, kas saistīti ar šādiem sākotnējiem jautājumiem:

| | jautājumu Nr. 1, ko uzdeva Maria Lidia
  Senra Rodríguez, par milzīgo dziļjūras izrakteņu ieguves projektu Namībijā |
| --- | --- |

jautājumu Nr. 1, ko uzdeva Maria Lidia
  Senra Rodríguez, par milzīgo dziļjūras izrakteņu ieguves projektu Namībijā

| | mutisko jautājumu Nr. 7, ko uzdeva Catherine Bearder, par ES savvaļas dzīvnieku un augu rīcības plānu |
| --- | --- |

mutisko jautājumu Nr. 7, ko uzdeva Catherine Bearder, par ES savvaļas dzīvnieku un augu rīcības plānu

| | mutisko jautājumu Nr. 17, ko uzdeva Marielle de Sarnez, par pirātisma apkarošanu |
| --- | --- |

mutisko jautājumu Nr. 17, ko uzdeva Marielle de Sarnez, par pirātisma apkarošanu

| | mutisko jautājumu Nr. 18, ko uzdeva Cécile Kashetu Kyenge, par prezidenta J. Kabila situāciju Kongo Demokrātiskajā Republikā |
| --- | --- |

mutisko jautājumu Nr. 18, ko uzdeva Cécile Kashetu Kyenge, par prezidenta J. Kabila situāciju Kongo Demokrātiskajā Republikā

| | mutisko jautājumu Nr. 21, ko uzdeva Michael Gahler, par Somālijas bēgļu nometni Dadābā |
| --- | --- |

mutisko jautājumu Nr. 21, ko uzdeva Michael Gahler, par Somālijas bēgļu nometni Dadābā

Jautājumu Nr. 3, 5, 6, 8, 11, 14, 16, 20, 22, 23, 24, 27 autoriem nebija papildjautājumu.

Jautājumu Nr. 2, 4, 9, 10, 12, 13, 15, 19, 25, 26, 28, 29 autori sanāksmē nepiedalījās.

7.   Komisijas īstenotie pasākumi, reaģējot uz Apvienotās parlamentārās asamblejas 31. sesijā pieņemtajām rezolūcijām

Komisārs atsaucās uz dokumentu par Komisijas un Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos īstenotajiem pasākumiem attiecībā uz Apvienotās parlamentārās asamblejas Briselē 2015. gada decembrī pieņemtajām rezolūcijām, kas iekļautas dokumentācijā, bez turpmākām diskusijām par minēto jautājumu.

Sociālo lietu un vides komiteja

Līdzreferenti: Maria Heubuch un Uladi Mussa (Malāvija)

Uladi Mussa (Malāvija) un Michèle Rivasi (aizstājot Maria Heubuch) iepazīstināja ar ziņojumu.

Uzstājās: Agathon Rwanda (Burundi), Anna Záborská, Emanuel Alberto Fernandes Barbosa (Kaboverde), Ole Christensen, Musa Hussein Naib (Eritreja), Arne Gericke, Abdikadir Omar Aden (Kenija), Catherine Bearder, Maria Lidia Senra Rodríguez, Hermann Razafindravelo (Madagaskara), Bodil Valero, Amos Fish Mahlalela (Dienvidāfrika), William Nokrach (Uganda), Tesfaye Daba (Etiopija), Esther Herranz García, Norbert Neuser, Jadwiga Wiśniewska, Francesc Gambús, Ricardo Serrão Santos, Krzysztof Hetman un Domenico Rosa (Komisija).

Komitejas locekļi uzsvēra, ka ģimeņu lauksaimniecība un mazapjoma lauksaimnieciskā ražošana ĀKK valstīs joprojām ir būtiska cīņā pret nabadzību, pārtikas nodrošinājuma garantēšanā un bioloģiskās daudzveidības saglabāšanā. Komitejas locekļi atgādināja par daudzajām problēmām, ar ko saskaras mazās ģimeņu lauku saimniecības, starp kurām ir piekļuve zemei, kapitālam un tirgiem. Tika uzsvērta arī nepieciešamība palielināt valsts izdevumus lauksaimniecības jomā, jo šī nozare bieži vien cieš no nepietiekamiem ieguldījumiem.

Uladi Mussa (Malāvija) un Michèle Rivasi noslēdza diskusiju.

ĀKK Koordinācijas komitejas priekšsēdētāja un Eiropas Ekonomikas un sociālo jautājumu komitejas locekļa Yves Somville uzstāšanās

ĀKK Koordinācijas komitejas priekšsēdētājs un Eiropas Ekonomikas un sociālo jautājumu komitejas loceklis Yves Somville sniedza izklāstu par Koordinācijas komitejas nesenajiem un turpmākajiem pasākumiem.

(Sēdi slēdza plkst. 18.47)

līdzpriekšsēdētāji

Netty BALDEH

Louis MICHEL

līdzģenerālsekretāri

Patrick I. GOMES

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

---

| 30.5.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 170/5 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 170/5

---

ĀFRIKAS, KARĪBU JŪRAS REĢIONA UN KLUSĀ OKEĀNA VALSTU GRUPAS DALĪBVALSTU, NO VIENAS PUSES, UN EIROPAS SAVIENĪBAS UN TĀS DALĪBVALSTU, NO OTRAS PUSES, NOSLĒGTĀ PARTNERATTIECĪBU NOLĪGUMA APVIENOTĀ PARLAMENTĀRĀ ASAMBLEJA

OTRDIENAS, 2016. GADA 20. DECEMBRA, SĒDES PROTOKOLS

(2017/C 170/02)

Saturs

| 1. | Slovākijas Ārlietu un Eiropas lietu ministrijas valsts sekretāra, ES Padomes priekšsēdētāja Lukáš Parízek paziņojums | 5 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Sentkitsas un Nevisas tūrisma, starptautiskās tirdzniecības, rūpniecības un patērētāju tiesību ministra, ĀKK Padomes priekšsēdētāja Lindsay F.P. Grant paziņojums | 5 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Jautājumi Padomei | 6 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Debates ar Padomi – brīvais mikrofons | 6 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Konstitūcijā noteiktie ierobežojumi prezidenta pilnvaru laikam | 6 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Darbsemināru kopsavilkuma ziņojumi – brīvais mikrofons | 7 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Spēku apvienošana nolūkā īstenot Ilgtspējīgas attīstības programmas 2030. gadam vides dimensiju un Parīzes klimata nolīgumu | 7 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Nelegālu finanšu plūsmu ietekme uz attīstības finansējumu | 7 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | Tirdzniecības loma ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā | 8 |
| --- | --- | --- |

9.

OTRDIENAS, 2016. GADA 20. DECEMBRA, SĒDES PROTOKOLS

(Sēdi atklāja plkst. 9.20)

SĒDI VADĪJA: Cécile Kashetu KYENGE

Līdzpriekšsēdētāja p. i.

1.   Slovākijas Ārlietu un Eiropas lietu ministrijas valsts sekretāra, ES Padomes priekšsēdētāja
  Lukáš Parízek paziņojums

Slovākijas Ārlietu un Eiropas lietu ministrijas valsts sekretārs, ES Padomes priekšsēdētājs Lukáš Parízek uzsvēra Apvienotās parlamentārās asamblejas nozīmīgo lomu demokrātiskās leģitimitātes stiprināšanā un daudzveidības un spēcīgas partnerības nodrošināšanā. Viņš pievērsās gaidāmajiem izaicinājumiem un atzinīgi novērtēja to, ka ĀKK piekrīt prioritārajai lomai, kādu Ilgtspējīgas attīstības programmai 2030. gadam piešķir ES.

Klimata pārmaiņas, saikne starp drošību un attīstību, migrācijas politika, demogrāfiskās tendences un jaunatne bija pārējie jautājumi, kurus aplūkoja priekšsēdētājs, kurš arī uzsvēra nepieciešamību reformēt kopīgās iestādes, lai risinātu jaunus problēmjautājumus, un bāzēt kopīgos centienus uz solidaritātes, partnerības un kopīgas atbildības principiem.

2.   Sentkitsas un Nevisas tūrisma, starptautiskās tirdzniecības, rūpniecības un patērētāju tiesību ministra, ĀKK Padomes priekšsēdētāja
  Lindsay F.P. Grant paziņojums

Sentkitsas un Nevisas tūrisma, starptautiskās tirdzniecības, rūpniecības un patērētāju tiesību ministrs, ĀKK Padomes priekšsēdētājs Lindsay F.P. Grant izcēla ĀKK apspriežu procesu par ĀKK un ES attiecībām pēc Kotonū nolīguma termiņa beigām. Kaut arī ir notikušas svarīgas ģeogrāfiskās un politiskās pārmaiņas, prioritāte izskaust nabadzību un veicināt ilgtspējīgu attīstību palika nemainīga. ĀKK Padome sarīkoja pirmo apspriedi par Eiropas Komisijas un ES Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos kopīgo paziņojumu par atjaunoto ĀKK un ES partnerību un to rūpīgi apsvēra. Viņš arī uzsvēra ĀKK valstu grupas apņemšanos turpināt attiecības ar ES un arī turpmāk darboties vienoti grupā.

3.   Jautājumi Padomei

ĀKK Padomei tika uzdoti 14 jautājumi un ES Padomei tika uzdoti 17 jautājumi.

Lindsay F.P. Grant atbildēja ĀKK Padomes vārdā uz šādiem jautājumiem un papildu jautājumiem:

| | Jautājumu Nr. 6, ko uzdeva Julie Ward, par pārtikas nodrošinājumu un uzturu, īpaši atsaucoties uz sievietēm un meitenēm |
| --- | --- |

Jautājumu Nr. 6, ko uzdeva Julie Ward, par pārtikas nodrošinājumu un uzturu, īpaši atsaucoties uz sievietēm un meitenēm

| | Jautājumu Nr. 9, ko uzdeva Arne Lietz, par Panamas dokumentiem |
| --- | --- |

Jautājumu Nr. 9, ko uzdeva Arne Lietz, par Panamas dokumentiem

| | Jautājumu Nr. 11, ko uzdeva Maria Lidia Senra Rodríguez, par dalībvalstu iesaistīšanos juridiski saistošu nolīgumu attiecībā uz uzņēmumiem un cilvēktiesībām un starptautisku uzņēmumu krimināltiesu izveidē |
| --- | --- |

Jautājumu Nr. 11, ko uzdeva Maria Lidia Senra Rodríguez, par dalībvalstu iesaistīšanos juridiski saistošu nolīgumu attiecībā uz uzņēmumiem un cilvēktiesībām un starptautisku uzņēmumu krimināltiesu izveidē

| | Jautājumu Nr. 14, ko uzdeva David Martin (kuru aizstāja Maria Arena), par politisko situāciju Kongo Demokrātiskajā Republikā. |
| --- | --- |

Jautājumu Nr. 14, ko uzdeva David Martin (kuru aizstāja Maria Arena), par politisko situāciju Kongo Demokrātiskajā Republikā.

Jautājumu Nr. 1, 2, 3, 4, 5, 7, 8, 10, 12 un Nr. 13 autori sanāksmē nepiedalījās.

Lukáš Parízek atbildēja ES Padomes vārdā uz šādiem jautājumiem un papildu jautājumiem:

| | Jautājumu Nr. 17, ko uzdeva Cécile Kashetu Kyenge, par attīstību Centrālāfrikas Republikā |
| --- | --- |

Jautājumu Nr. 17, ko uzdeva Cécile Kashetu Kyenge, par attīstību Centrālāfrikas Republikā

| | Jautājumu Nr. 20, ko uzdeva David Martin (kuru aizstāja Maria Arena), par politisko situāciju Kongo Demokrātiskajā Republikā |
| --- | --- |

Jautājumu Nr. 20, ko uzdeva David Martin (kuru aizstāja Maria Arena), par politisko situāciju Kongo Demokrātiskajā Republikā

| | Jautājumu Nr. 24, ko uzdeva Maria Lidia Senra Rodríguez, par dalībvalstu iesaistīšanos juridiski saistošu nolīgumu attiecībā uz uzņēmumiem un cilvēktiesībām un starptautisku uzņēmumu krimināltiesu izveidē |
| --- | --- |

Jautājumu Nr. 24, ko uzdeva Maria Lidia Senra Rodríguez, par dalībvalstu iesaistīšanos juridiski saistošu nolīgumu attiecībā uz uzņēmumiem un cilvēktiesībām un starptautisku uzņēmumu krimināltiesu izveidē

| | Jautājumu Nr. 25, ko uzdeva Teresa Jiménez-Becerril Barrio, par bērnu darbu Beninā |
| --- | --- |

Jautājumu Nr. 25, ko uzdeva Teresa Jiménez-Becerril Barrio, par bērnu darbu Beninā

| | Jautājumu Nr. 29, ko uzdeva Julie Ward, par pārtikas nodrošinājumu un uzturu, īpaši atsaucoties uz sievietēm un meitenēm |
| --- | --- |

Jautājumu Nr. 29, ko uzdeva Julie Ward, par pārtikas nodrošinājumu un uzturu, īpaši atsaucoties uz sievietēm un meitenēm

| | Jautājumu Nr. 31, ko uzdeva Inama Nkenguzamateka no Burundi, par nevienlīdzīgu partnerību starp ĀKK valstīm un ES. |
| --- | --- |

Jautājumu Nr. 31, ko uzdeva Inama Nkenguzamateka no Burundi, par nevienlīdzīgu partnerību starp ĀKK valstīm un ES.

Jautājuma Nr. 19 autoram nebija papildjautājumu.

Jautājumu Nr. 15, 16, 18, 21, 22, 23, 26, 27, 28 un Nr. 30 autori sanāksmē nepiedalījās.

4.   Debates ar Padomi – brīvais mikrofons

Uzstājās: Anneli Jäätteenmäki, Anna Záborská, Davy Yama (Centrālāfrikas Republika), Babiker Mohamed Toum (Sudāna), Arne Lietz, Julie Ward, Catherine Bearder, Magnus Kofi Amoatey (Gana), Joachim Zeller, Bodil Valero, Mariya Gabriel un Cécile Kashetu Kyenge.

Jautājumi aptvēra plašu tematu loku, tostarp politikas saskaņotība attīstībai un ES dalībvalstu oficiālās attīstības palīdzības saistības, ES sadarbība ar Sudānu un Centrālāfrikas Republiku, ES plāns savvaļas dzīvnieku un augu nelikumīgas tirdzniecības apkarošanai, ES attīstības finansējuma sadrumstalotība un iniciatīvas legālai migrācijai.

SĒDI VADĪJA: Louis MICHEL

Līdzpriekšsēdētājs

Politisko lietu komiteja

Līdzreferenti: Ignazio Corrao un Tulia Ackson (Tanzānija)

Tulia Ackson (Tanzānija) iepazīstināja ar ziņojumu un izklāstīja ĀKK valstu nostāju attiecībā uz šo jautājumu.

Uzstājās: Pally Iriase (Nigērija), Joachim Zeller, Cécile Kashetu Kyenge, Mohamed Youssouf Goumaneh (Džibutija), Anneli Jäätteenmäki, Tesfaye Daba Wakjira (Etiopija), Uladi Mussa (Malāvija), Bodil Valero, Ahamada Soukouna (Mali), Mohamed El Mokhtar Zamel (Mauritānija), Louis Aliot, Amadou Dioffo (Nigēra), Amos Fish Mahlalela (Dienvidāfrika), Mariya Gabriel, Louis H. Straker (Sentvinsenta un Grenadīnas), Juan Fernando López Aguilar, Jacob Oulanyah (Uganda), Tadeusz Zwiefka, Ibrahim Rassin Bundu (Sjerraleone), Carlos Zorrinho, Dariusz Rosati, Derek Vaughan un Kristin de Peyron (EĀDD).

Komitejas locekļi vienojās, ka konstitūcijas ir tautas gribas izpausme un ka tādēļ tās ir jāievēro, bet tās var mainīt, ja tāda ir tautas griba, un tas attiecas arī uz jautājumu par prezidenta pilnvaru termiņu ierobežojumiem. Tomēr vairāki komitejas locekļi uzsvēra, ka jebkādas šādas izmaiņas būtu jāpiemēro attiecībā uz turpmākajiem, bet ne uz esošajiem prezidentiem. Daži komitejas locekļi pauda atbalstu pilnvaru termiņu ierobežojumiem, bet neviens no locekļiem neapstrīdēja katras valsts tiesības lemt par vai pret šādiem ierobežojumiem.

Tulia Ackson (Tanzānija) noslēdza debates.

6.   Darbsemināru kopsavilkuma ziņojumi – brīvais mikrofons

Julie Ward sniedza kopsavilkuma ziņojumu par semināru “Mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) paplašināšana darbvietu radīšanai”, uzsverot mikrouzņēmumu iekļaušanas, jo īpaši ĀKK valstīs, un MMVU aizstāvēšanas nozīmību, kas veido četras no piecām visā pasaulē radītajām jaunajām darbvietām. Lai palīdzētu MMVU un piesaistītu investīcijas, darbseminārs konstatēja vairākas problēmas, kas būtu jārisina: administratīvā sloga samazināšana, reģionālās integrācijas veicināšana, apmācību un spēju attīstības veicināšana, digitālās ekonomikas un tehnoloģiju uzlabošanas izmantošana un korupcijas un infrastruktūru nepilnību novēršana.

Uzstājās: Līdzpriekšsēdētājs Louis Michel.

Bradly John Felix (Sentlūsija) sniedza mutisku ziņojumu par darbsemināru “Kenijas augkopības nozare”, uzsverot augkopības nozares būtisko nozīmi Kenijas ekonomikā un nodarbinātībā. Nozare savus ražojumus eksportē uz visu pasauli un ir noteikusi augstus sociālos un vides standartus. Tā saskaras ar dažādām problēmām, piemēram, ar augstām izmaksām, ko rada ārvalstu fitosanitāro normu ievērošana. Darbseminārā bija iekļauts Vinčesteras ziedu audzētavas apmeklējums.

(Sēdi pārtrauca plkst. 12.47 un atsākta plkst. 15.08)

SĒDI VADĪJA: Netty BALDEH

Līdzpriekšsēdētājs

Viedokļu apmaiņa ar ANO Vides programmas (UNEP) izpilddirektora vietnieku Ibrahim Thiaw

ANO Vides programmas (UNEP) izpilddirektora vietnieks Ibrahim Thiaw uzsvēra, ka dabiska vide ir pamats cilvēku dzīvei uz zemes, kā arī lauksaimniecībai, zivsaimniecībai un arvien vairāk — enerģijai. Viņš arī uzsvēra saikni starp klimata pārmaiņām un vides degradāciju, no vienas puses, un konfliktiem, nestabilitāti un nabadzību, no otras puses. Kaut arī ĀKK valstis ir visneaizsargātākās pret klimata pārmaiņu ietekmi, ar klimata pārmaiņām ir saistītas arī iespējas, jo īpaši saistībā ar atjaunojamo energoresursu izmantošanu un sabiedriskā transporta infrastruktūru. ĀKK valstīm vajadzētu mēģināt pārspēt bagāto valstu attīstību šajā jomā.

Uzstājās: György Hölvényi, Jo Leinen, Catherine Bearder, Maria Lidia Senra Rodríguez, Tesfaye Daba (Etiopija), Michèle Rivasi, Emanuel Alberto Fernandes Barbosa (Kaboverde), Cecilia Ogwal (Uganda), Nicolas Bay, Babiker Mohamed Toum (Sudāna), Esmond Edmund Forde (Trinidāda un Tobāgo), Julie Ward, Arne Lietz un Domenico Rosa (Komisija).

Komitejas locekļi uzsvēra klimata pārmaiņu ietekmi uz jaunattīstības valstīm, nepieciešamību ieguldīt zaļajā ekonomikā, panākt enerģijas ietaupījumu un apturēt bioloģiskās daudzveidības samazināšanos, kā arī atbalstīt vismazāk attīstītās valstis viņu turpmākās attīstības dekarbonizācijā.

Ekonomikas attīstības, finanšu un tirdzniecības komiteja

Līdzreferenti: Theodor Dumitru Stolojan un Michel Kamano (Gvineja)

Michel Kamano (Gvineja) un Theodor Dumitru Stolojan iepazīstināja ar ziņojumu, kurā izklāstīta nelegālu finanšu plūsmu izcelsme un to ietekme uz jaunattīstības valstu ekonomiku un sabiedrību. Komitejas locekļi bija vienisprātis par nelegālu finanšu plūsmu mērķi un izcelsmi, proti, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un krāpšanu nodokļu jomā, transfertcenu ļaunprātīgu izmantošanu un dažādu veidu organizēto noziedzību.

Uzstājās: Mara Thompson (Barbadosa), György Hölvényi, Pally Iriase (Nigērija), Neena Gill, Louis Michel, Mohamed Y Goumaneh (Džibutija), Joyce Laboso (Kenija), Maria Lidia Senra Rodríguez, Michèle Rivasi, Amos Fish Mahlalela (Dienvidāfrika), Andre Misiekaba (Surinama), Cecilia Ogwal (Uganda), Dariusz Rosati, Bogdan Brunon Wenta, Juan Fernando López Aguilar, Agustín Diaz de Mera un Domenico Rosa (Komisija).

Daži ĀKK locekļi brīdināja par resursiem nabadzīgāko valstu iespēju ierobežošanu, lai saglabātu finanšu pakalpojumu nozares. Lielākā daļa tomēr mudināja uz saskaņotiem starptautiskiem centieniem novērst juridiskās nepilnības, pastiprināt starptautisko sadarbību, ievērojami uzlabot faktisko īpašumtiesību, finanšu plūsmas un starptautisku uzņēmumu ziņošanas pienākumu pārredzamību un veicināt nelegālo līdzekļu atgūšanu. Tika uzsvērta arī ĀKK un ESAO valstu valdību un privātā sektora kopējā atbildība.

Michel Kamano (Gvineja) un Theodor Dumitru Stolojan noslēdza debates.

SĒDI VADĪJA: Mara THOMPSON (Barbadosa)

Līdzpriekšsēdētāja p. i.

Galvenās debates ar ANO Tirdzniecības un attīstības konferences (UNCTAD) ģenerālsekretāru Mukhisa Kituyi

ANO Tirdzniecības un attīstības konferences (UNCTAD) ģenerālsekretārs Mukhisa Kituyi sniedza prezentāciju par tirdzniecību un tās lomu ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā. Viņš uzsvēra, ka tirdzniecība var sekmēt cilvēku izkļūšanu no nabadzības, ja to apvieno ar politiku, kas veicina ieguldījumus, izveido infrastruktūru, palīdz mazināt nevienlīdzību un sniedz atbalstu, lai varētu izpildīt normatīvās prasības eksporta tirgos.

Uzstājās: Mmadi Hassani (Komoru salas), Daniel Caspary, Carlos Zorrinho, David Campbell Bannerman, Veikko Nekundi (Namībija), Maria Lidia Senra Rodríguez, Amos Fish Mahlalela (Dienvidāfrika), Michèle Rivasi, Juliet Kinyamatama (Uganda), Michael Gahler, Sebastian C. Kopulande (Zambija), Ole Christensen, Bogdan Brunon Wenta, Arne Lietz, Dariusz Rosati, Joachim Schuster, Julie Ward un Alessandro Tonoli (Komisija).

Mukhisa Kituyi atbildēja uz komentāriem un runātāju jautājumiem un vienojās ar komitejas locekļiem, ka ar tirdzniecību vien nepietiek, lai izskaustu nabadzību, ka globalizācijai vajadzīgi noteikumi un ka ir nepieciešami drošības tīkli. Viņš aicināja komitejas locekļus uzņemties vadošo lomu, izstrādājot politiku, kas ir saskaņota ar ilgtspējīgas attīstības mērķiem, un pārliecināt cilvēkus nenovērsties no starptautiskās sadarbības, risinot globalizācijas negatīvos aspektus. Daži komitejas locekļi pauda pretēju viedokli par globālās tirdzniecības priekšrocībām un iespējām, ko tā ir sniegusi nabadzīgajām un ĀKK valstīm, piekrītot nepieciešamībai veikt ieguldījumus infrastruktūrā un ĀKK valstīm virzīties uz augšu vērtību ķēdē. Vairāki komitejas locekļi arī norādīja, ka pasaules tirdzniecības režīms nav pilnībā pielāgots ekonomikas globalizācijai, un daži kritizēja starptautiskās tirdzniecības noteikumus par neesamību jaunattīstības valstu interesēs.

(Sēdi slēdza plkst. 19.19)

līdzpriekšsēdētāji

Netty BALDEH

Louis MICHEL

līdzģenerālsekretāri

Patrick I. GOMES un

Ciril STOKELJ (pienākumu izpildītāji)

---

| 30.5.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 170/9 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 170/9

---

ĀFRIKAS, KARĪBU JŪRAS REĢIONA UN KLUSĀ OKEĀNA VALSTU GRUPAS DALĪBVALSTU, NO VIENAS PUSES, UN EIROPAS SAVIENĪBAS UN TĀS DALĪBVALSTU, NO OTRAS PUSES, NOSLĒGTĀ PARTNERATTIECĪBU NOLĪGUMA APVIENOTĀ PARLAMENTĀRĀ ASAMBLEJA

TREŠDIENAS, 2016. GADA 21. DECEMBRA, SĒDES PROTOKOLS

(2017/C 170/03)

Saturs

| 1. | Infrastruktūras attīstīšanas loma reģionālās integrācijas veicināšanā | 10 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Pirmdienas, 2016. gada 19. decembra, pēcpusdienas sēdes protokola apstiprināšana | 10 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Kā atbalstīt migrantu pārmitināšanu viņu piederības valstī | 10 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Otrdienas, 2016. gada 20. decembra, rīta sēdes protokola apstiprināšana | 11 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Steidzams jautājums Nr. 1: situācija pēc vēlēšanām Gabonā | 11 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Steidzams jautājums Nr. 2: viesuļvētras “Metjū” ietekme uz Haiti | 11 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Otrdienas, 2016. gada 20. decembra, pēcpusdienas sēdes protokola apstiprināšana | 11 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Balsojums par rezolūciju priekšlikumiem, kas iekļauti trīs pastāvīgo komiteju ziņojumos | 11 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | Balsojums par steidzamiem rezolūciju priekšlikumiem | 12 |
| --- | --- | --- |

9.

| 10. | Balsošana par deklarācijas projektu | 13 |
| --- | --- | --- |

10.

| 11. | Dažādi jautājumi | 13 |
| --- | --- | --- |

11.

| 12. | Apvienotās parlamentārās asamblejas 33. sesijas norises laiks un vieta | 13 |
| --- | --- | --- |

12.

| I PIELIKUMS | APVIENOTĀS PARLAMENTĀRĀS ASAMBLEJAS LOCEKĻU SARAKSTS ALFABĒTA KĀRTĪBĀ | 14 |
| --- | --- | --- |

I PIELIKUMS

| II PIELIKUMS | APMEKLĒJUMA REĢISTRS SESIJAI, KAS NORISINĀJĀS NAIROBI (KENIJĀ) 2016. GADA 19.–21. DECEMBRĪ | 18 |
| --- | --- | --- |

II PIELIKUMS

| III PIELIKUM | SPIEŅEMTIE TEKSTI | 21 |
| --- | --- | --- |

III PIELIKUM

| Rezolūcija par nelegālu finanšu plūsmu ietekmi uz attīstības finansējumu | 21 |
| --- | --- |

| Rezolūcija par problēmām saistībā ar ģimenes saimniecībām un maza apjoma lauksaimniecības produktu ražošanu ĀKK valstīs | 26 |
| --- | --- |

| Rezolūcija par viesuļvētras “Metjū” ietekmi uz Haiti | 33 |
| --- | --- |

| Deklarācija par ĀKK un ES attiecību parlamentāro dimensiju pēc Kotonū nolīguma beigām | 36 |
| --- | --- |

TREŠDIENAS, 2016. GADA 21. DECEMBRA, SĒDES PROTOKOLS

(Sēdi atklāja plkst. 9.20)

SĒDI VADĪJA: Michèle RIVASI

līdzpriekšsēdētāja

Tika ievērots minūti ilgs klusuma brīdis, lai pieminētu Berlīnes terorakta upurus.

Debates ar Kenijas ārlietu un starptautiskās tirdzniecības ministrijas valsts sekretāri Amina Mohamed

Kenijas ārlietu un starptautiskās tirdzniecības ministrijas valsts sekretāre Amina Mohamed norādīja, ka Āfrikas reģionālā integrācija, iekļaujoša ilgtspējīga attīstība un ekonomikas izaugsme nevar kļūt par realitāti bez atbilstošas infrastruktūras. Viņa uzsvēra, ka reģionālajā ceļu būvniecībā nesen gūtie sasniegumi vēl aizvien ir nepietiekami, jo 75 % Āfrikas autoceļu nav asfaltēti. Tādēļ viņa aicināja veikt apjomīgus ieguldījumus uzticamos reģionālos projektos, kas savieno dažādas kontinenta daļas. Turklāt būtu jāievieš reģionālie elektrotīkli un jālikvidē ar tarifiem nesaistīti tirdzniecības šķēršļi. Viņa aprakstīja “Centrālā koridora” izveidošanu un intermodāla savienojuma veidošanu no Kenijas uz Kamerūnu un Atlantijas okeānu, kas šķērso Dienvidsudānu, un uzsvēra, cik svarīgi ir attīstīt publiskā un privātā sektora partnerības (PPP) un tehniskās prasmes. Kas attiecas uz citu tematu, viņa aicināja pieņemt ANO Konvenciju par terorismu, lai būtu iespējams efektīvāk cīnīties pret terorisma sērgu.

Uzstājās: Mmadi Hassani (Komoru salas), Anna Záborská, Joyce Laboso (Kenija), Alpha Ousmane (Burkinafaso), Bodil Valero, Joachim Zeller, Louis H. Straker (Sentvinsenta un Grenadīnas), Bogdan Brunon Wenta, Tesfaye Daba (Etiopija), Michael Gahler, Domenico Rosa (Komisija) un Stefano Dejak (ES delegācija).

Komitejas locekļi uzsvēra, cik svarīgi ir attīstīt alternatīvu enerģijas avotu izmantošanu, piemēram, ģeotermālās elektroenerģijas ieguvi, kurai Kenijā ir ievērojams potenciāls, un uzsvēra, cik svarīgi ir izveidot labāku sabiedrisko transportu lielākajās pilsētās.

Amina Mohamed atbildēja uz jautājumiem un noslēdza debates.

2.   Pirmdienas, 2016. gada 19. decembra, pēcpusdienas sēdes protokola apstiprināšana

Protokolu apstiprināja.

Debates ar advokātu un juristu cilvēktiesību jautājumos Georges-Henri Beauthier

Advokāts un jurists cilvēktiesību jautājumos Georges-Henri Beauthier norādīja, ka migrācijas problēma Eiropā netiek risināta atbilstošā vai vienotā veidā. Tādēļ tika uzsvērts, cik svarīgi ir uzlabot repatriēto personu apstākļus viņu izcelsmes valstīs. Fonds Fondation pour l’égalité des chances en Afrique atbalsta un veicina pamata sociālās, veselības aprūpes un izglītības iestādes, pieejamāku piekļuvi mikrokredītiem un profesionālajai apmācībai nozarēs, kurās pieejamas darbvietas, kā arī kultūras centru izveidošanu. Georges-Henri Beauthier pauda kritiku ES Atgriešanas direktīvai par to, ka tā neatbilst Ženēvas konvencijām un iezīmē tendenci nodot pakalpojumu sniegšanu bēgļiem ārpakalpojumu sniedzējiem, kas liedz kontrolēt pakalpojumu sniegšanu.

Uzstājās: Alhaji Sillah (Gambija), Agustín Diaz de Mera, Alpha Ousmane (Burkinafaso), Ole Christensen, Musa Hussein Naib (Eritreja), Arne Gericke, Joyce Laboso (Kenija), Marielle de Sarnez, Tesfaye Daba (Etiopija), Maria Lidia Senra Rodriguez, Ahamada Soukouna (Mali), Bodil Valero, Amadou Dioffo (Nigēra), Louis Aliot, Wamai Jack Wamanga (Uganda),

SĒDI VADĪJA: Cécile Kashetu KYENGE

līdzpriekšsēdētāja

Mariya Gabriel, Juan Fernando López Aguilar, Nathalie Griesbeck, Joachim Zeller, Mohamed Youssouf Goumaneh (Džibutija), Anna Záborská, Teresa Jiménez-Becerril Barrio,

SĒDI VADĪJA: Michèle RIVASI

līdzpriekšsēdētāja

Cécile Kashetu Kyenge, Louis H. Straker (Sentvinsenta un Grenadīnas), Stefano Dejak (ES delegācija) un Domenico Rosa (Komisija).

Vairums locekļu uzstāja ne tikai uz nepieciešamību novērst migrācijas pamatcēloņus, bet arī veidot drošus un legālus migrācijas ceļus uz Eiropas Savienību un atvieglot vīzu režīmus, lai tādējādi novērstu braucienus “nāves laivās” pāri Vidusjūrai. Viņi arī uzsvēra, ka, ņemot vērā sabiedrības novecošanu Eiropā, migrācijas ilgtermiņa ietekme uz Eiropu var būt tikai un vienīgi pozitīva.

Georges-Henri Beauthier atbildēja uz jautājumiem un noslēdza debates.

4.   Otrdienas, 2016. gada 20. decembra, rīta sēdes protokola apstiprināšana

Protokolu apstiprināja.

5.   Steidzams jautājums Nr. 1: situācija pēc vēlēšanām Gabonā

Uzstājās: Christine de Peyron (ĒADD), Mariya Gabriel, Mmadi Hassani (Komoru salas), Jo Leinen, Raphaël Mangouala (Gabona), Michèle Rivasi, Louis Aliot, Joachim Zeller un Cécile Kashetu Kyenge.

Locekļi pauda cerību, ka pēc 2016. gada 27. augusta prezidenta vēlēšanām uzliesmojusī vardarbība un cilvēktiesību pārkāpumi vairs neatkārtosies. Šai nolūkā viņi mudināja Gabonas politiskos spēkus iesaistīties iekļaujošā visas valsts līmeņa dialogā. Jo īpaši EP deputāti kritizēja pārredzamības trūkumu vēlēšanu procesā, sevišķi vēlēšanu rezultātu centralizācijā un apstiprināšanā. Viņi nosodīja pret ES vēlēšanu novērošanas misiju vērsto nomelnošanas kampaņu un aicināja izpildīt ES vēlēšanu novērošanas misijas ziņojumā iekļautās rekomendācijas.

Locekļi pauda nožēlu, ka, neraugoties uz abu pušu centieniem, tā arī neizdevās panākt vienošanos par rezolūcijas kompromisa tekstu šajā jautājumā.

6.   Steidzams jautājums Nr. 2: viesuļvētras “Metjū” ietekme uz Haiti

Uzstājās: Domenico Rosa (Komisija), Bogdan Brunon Wenta, Cécile Kashetu Kyenge, Rosa Estaras Ferragut, Agustín Diaz de Mera, Catherine Bearder, Maria Lidia Senra Rodriguez, Michèle Rivasi, Mohamed Youssouf Goumaneh (Džibutija), Charles Allicock (Gajāna), Tadeusz Zwiefka un Krzystof Hetman.

Vēl pirms viesuļvētras Haiti bija nopietnu grūtību skarta valsts. Pēc zemestrīces, kurā gāja bojā apmēram 200 000 cilvēku, uzliesmoja holēra, kas prasīja vēl 10 000 cilvēku dzīvību.

Viesuļvētra “Metjū” prasīja 546 dzīvības. Komisija nekavējoties piešķīra EUR 3,5 miljonus pagaidu mitekļu izveidei. Papildus tam līdz šim uzsākti 22 projekti, kuru kopējā vērtība ir EUR 28 miljoni. 2017. gada pirmajos mēnešos kļūs pieejami vēl EUR 30 miljoni. Humānās palīdzības projektu īstenošanas priekšgalā bija valsts iestādes. Līdz ar to nav jāfinansē tādi NVO īstenoti katastrofas novēršanas pasākumi, kas ir ārpus valsts satvara. Ir konstatēts, ka vajadzīgas efektīvākas katastrofu novēršanas sistēmas. Izskanēja aicinājums ieviest kartēšanas sistēmu Copernicus.

(Sēdi pārtrauca plkst. 12.53 un atsākta plkst. 15.08)

SĒDI VADĪJA: Michèle RIVASI

līdzpriekšsēdētāja

7.   Otrdienas, 2016. gada 20. decembra, pēcpusdienas sēdes protokola apstiprināšana

Protokolu apstiprināja.

8.   Balsojums par rezolūciju priekšlikumiem, kas iekļauti trīs pastāvīgo komiteju ziņojumos

Līdzpriekšsēdētāja atgādināja asamblejas dalībniekiem par balsošanas procedūrām.

| — | Konstitūcijā noteiktie ierobežojumi prezidenta pilnvaru laikam (ACP-EU/102.051/16/fin)
  Politisko lietu komiteja
  Referenti Tulia Ackson (Tanzānija) un Ignazio Corrao

  Pieņemtie grozījumi: 8 un 12
  Noraidītie grozījumi: 1, 2, 4, 5, 6, 7, 9, 10, 11, 13 un 14
  Atsauktie grozījumi: 3
  EPP grupa pieprasīja balsot atsevišķi pa palātām par šādiem grozījumiem: 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 13 un 14
  Grozījumu Nr. 1 (10. atsauces svītrojums) atsauca tā autors Jacob Oulanyah no Ugandas, un tas tika aizstāts ar pieprasījumu par 10. atsauci balsot pa daļām. Abas daļas balsojumā tika noraidītas.
  Grozījumu Nr. 8 (H apsvēruma svītrojums) atsauca tā autors Jacob Oulanyah no Ugandas, un tas tika aizstāts ar pieprasījumu par H apsvērumu balsot pa daļām. Abas daļas balsojumā tika pieņemtas.
  ĀKK locekļu palāta pieprasīja par 1. un 2. grozījumu balsot atsevišķi katrai palātai.
  Rezolūcija tika noraidīta. |
| --- | --- |

—

Konstitūcijā noteiktie ierobežojumi prezidenta pilnvaru laikam (ACP-EU/102.051/16/fin)

Politisko lietu komiteja

Referenti Tulia Ackson (Tanzānija) un Ignazio Corrao

Pieņemtie grozījumi: 8 un 12

Noraidītie grozījumi: 1, 2, 4, 5, 6, 7, 9, 10, 11, 13 un 14

Atsauktie grozījumi: 3

EPP grupa pieprasīja balsot atsevišķi pa palātām par šādiem grozījumiem: 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 13 un 14

Grozījumu Nr. 1 (10. atsauces svītrojums) atsauca tā autors Jacob Oulanyah no Ugandas, un tas tika aizstāts ar pieprasījumu par 10. atsauci balsot pa daļām. Abas daļas balsojumā tika noraidītas.

Grozījumu Nr. 8 (H apsvēruma svītrojums) atsauca tā autors Jacob Oulanyah no Ugandas, un tas tika aizstāts ar pieprasījumu par H apsvērumu balsot pa daļām. Abas daļas balsojumā tika pieņemtas.

ĀKK locekļu palāta pieprasīja par 1. un 2. grozījumu balsot atsevišķi katrai palātai.

Rezolūcija tika noraidīta.

| — | Nelegālu finanšu plūsmu ietekme uz attīstības finansējumu (ACP-EU/102.060/16/fin)
  Ekonomikas attīstības, finanšu un tirdzniecības komiteja
  Referenti Michel Kamano (Gvineja) un Theodor Dumitru Stolojan

  Pieņemtie grozījumi: 1 un 2.
  EPP grupa pieprasīja par 1. grozījumu balsot katrai palātai atsevišķi. Grozījumu pieņēma.
  EPP grupa pieprasīja par 4. punktu balsot katrai palātai atsevišķi un pa daļām. 4. punktu pieņēma.
  S&D un EPP grupa pieprasīja par 6. punktu balsot katrai palātai atsevišķi, un S&D grupa pieprasīja balsojumu pa daļām. Otrā daļa tika pieņemta.
  Šādi grozīto rezolūciju pieņēma vienprātīgi, diviem deputātiem atturoties. |
| --- | --- |

—

Nelegālu finanšu plūsmu ietekme uz attīstības finansējumu (ACP-EU/102.060/16/fin)

Ekonomikas attīstības, finanšu un tirdzniecības komiteja

Referenti Michel Kamano (Gvineja) un Theodor Dumitru Stolojan

Pieņemtie grozījumi: 1 un 2.

EPP grupa pieprasīja par 1. grozījumu balsot katrai palātai atsevišķi. Grozījumu pieņēma.

EPP grupa pieprasīja par 4. punktu balsot katrai palātai atsevišķi un pa daļām. 4. punktu pieņēma.

S&D un EPP grupa pieprasīja par 6. punktu balsot katrai palātai atsevišķi, un S&D grupa pieprasīja balsojumu pa daļām. Otrā daļa tika pieņemta.

Šādi grozīto rezolūciju pieņēma vienprātīgi, diviem deputātiem atturoties.

| — | Problēmas saistībā ar ģimenes saimniecībām un maza apjoma lauksaimniecības produktu ražošanu ĀKK valstīs (ACP-EU/102.064/16/fin)
  Sociālo lietu un vides komiteja
  Referenti Uladi Mussa (Malāvija) un Maria Heubuch

  Pieņemtie grozījumi: 1
  Noraidītie grozījumi: 3, 4 un 5.
  Aktualitāti zaudējušie grozījumi: 2
  EPP grupa pieprasīja par 3., 4. un 5. grozījumu balsot katrai palātai atsevišķi un pa daļām. Grozījumus noraidīja.
  EPP grupa pieprasīja par 2. punktu balsot katrai palātai atsevišķi, un S&D grupa pieprasīja balsojumu pa daļām. 2. punktu noraidīja.
  EPP grupa pieprasīja par 27. punktu balsot pa daļām. 27. punktu pieņēma.
  EPP grupa pieprasīja par 32. punktu balsot katrai palātai atsevišķi, un S&D grupa pieprasīja balsojumu pa daļām. 32. punktu noraidīja.
  Šādi grozīto rezolūciju pieņēma vienprātīgi, vienam deputātam atturoties. |
| --- | --- |

—

Problēmas saistībā ar ģimenes saimniecībām un maza apjoma lauksaimniecības produktu ražošanu ĀKK valstīs (ACP-EU/102.064/16/fin)

Sociālo lietu un vides komiteja

Referenti Uladi Mussa (Malāvija) un Maria Heubuch

Pieņemtie grozījumi: 1

Noraidītie grozījumi: 3, 4 un 5.

Aktualitāti zaudējušie grozījumi: 2

EPP grupa pieprasīja par 3., 4. un 5. grozījumu balsot katrai palātai atsevišķi un pa daļām. Grozījumus noraidīja.

EPP grupa pieprasīja par 2. punktu balsot katrai palātai atsevišķi, un S&D grupa pieprasīja balsojumu pa daļām. 2. punktu noraidīja.

EPP grupa pieprasīja par 27. punktu balsot pa daļām. 27. punktu pieņēma.

EPP grupa pieprasīja par 32. punktu balsot katrai palātai atsevišķi, un S&D grupa pieprasīja balsojumu pa daļām. 32. punktu noraidīja.

Šādi grozīto rezolūciju pieņēma vienprātīgi, vienam deputātam atturoties.

9.   Balsojums par steidzamiem rezolūciju priekšlikumiem

Fitz A. Jackson (Jamaika) ierosināja balsojumu par steidzamu rezolūcijas priekšlikumu par situāciju pēc vēlēšanām Gabonā atlikt uz Apvienotās parlamentārās asamblejas 33. sesiju, kas paredzēta 2017. gada jūnijā.

Michael Gahler un Jo Leinen ieteica balsojumu neatlikt.

Līdzpriekšsēdētāja atgādināja par termiņu, kurā bija jāiesniedz priekšlikumi attiecībā uz balsošanu, un asambleja balsojumu neatlika.

| — | Situācija pēc vēlēšanām Gabonā (ACP-UE/102.185/16/)
  Balsots tika par kompromisa rezolūcijas priekšlikumu, ko iesniedza EPP, S&D, ECR, ALDE un Verts/ALE grupas, un rezolūciju, ko iesniedza Raphäel Mangouala (Gabona).
  Attiecībā rezolūcijas priekšlikumu, ko iesniedza EPP, S&D, ECR, ALDE un Verts/ALE grupas, pieci locekļi pieprasīja aizklāto balsojumu. Arī balsojumu atsevišķi pa palātām pieprasīja pieci locekļi.
  Par aizklātā balsojuma balsu skaitītājiem tika izraudzīti Neena Gill, Anna Zaborska, Fitz A. Jackson (Jamaika) un Hermann Razafindravelo (Madagaskara).
  Rezolūcija tika noraidīta.
  Attiecībā uz rezolūciju, ko iesniedza Raphäel Mangouala (Gabona), pieci locekļi pieprasīja balsojumu atsevišķi pa palātām.
  Rezolūcija tika noraidīta. |
| --- | --- |

—

Situācija pēc vēlēšanām Gabonā (ACP-UE/102.185/16/)

Balsots tika par kompromisa rezolūcijas priekšlikumu, ko iesniedza EPP, S&D, ECR, ALDE un Verts/ALE grupas, un rezolūciju, ko iesniedza Raphäel Mangouala (Gabona).

Attiecībā rezolūcijas priekšlikumu, ko iesniedza EPP, S&D, ECR, ALDE un Verts/ALE grupas, pieci locekļi pieprasīja aizklāto balsojumu. Arī balsojumu atsevišķi pa palātām pieprasīja pieci locekļi.

Par aizklātā balsojuma balsu skaitītājiem tika izraudzīti Neena Gill, Anna Zaborska, Fitz A. Jackson (Jamaika) un Hermann Razafindravelo (Madagaskara).

Rezolūcija tika noraidīta.

Attiecībā uz rezolūciju, ko iesniedza Raphäel Mangouala (Gabona), pieci locekļi pieprasīja balsojumu atsevišķi pa palātām.

Rezolūcija tika noraidīta.

| — | Viesuļvētras “Metjū” ietekme uz Haiti (ACP-EU/102.184/16/fin)
  Grozījumi iesniegti netika iesniegti.
  Rezolūciju pieņēma vienprātīgi. |
| --- | --- |

—

Viesuļvētras “Metjū” ietekme uz Haiti (ACP-EU/102.184/16/fin)

Grozījumi iesniegti netika iesniegti.

Rezolūciju pieņēma vienprātīgi.

10.   Balsošana par deklarācijas projektu

Deklarāciju pieņēma vienprātīgi, diviem deputātiem atturoties.

11.   Dažādi jautājumi

| — | Sieviešu un jauniešu problēmu iekļaušana ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas darbā
  Uzstājās: Julie Ward, Catherine Bearder, Cécile Kashetu Kyenge, Mohamed Youssouf Goumaneh (Džibutija), Maria Arena, Cecilia Ogwal (Uganda), Netty Baldeh, Michael Gahler, Arne Gericke un Michèle Rivasi.
  Runātāji uzteica Sieviešu foruma un Jauniešu konferences rīkošanu Apvienotās parlamentārās asamblejas sesiju laikā un aicināja Asambleju savā darbā pievērst lielāku uzmanību sieviešu un jauniešu problēmām Varētu organizēt ĀKK un ES Jauniešu konferenci.
  Līdzpriekšsēdētāji apņēmās iesniegt attiecīgu pieprasījumu Prezidijam. |
| --- | --- |

—

Sieviešu un jauniešu problēmu iekļaušana ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas darbā

Uzstājās: Julie Ward, Catherine Bearder, Cécile Kashetu Kyenge, Mohamed Youssouf Goumaneh (Džibutija), Maria Arena, Cecilia Ogwal (Uganda), Netty Baldeh, Michael Gahler, Arne Gericke un Michèle Rivasi.

Runātāji uzteica Sieviešu foruma un Jauniešu konferences rīkošanu Apvienotās parlamentārās asamblejas sesiju laikā un aicināja Asambleju savā darbā pievērst lielāku uzmanību sieviešu un jauniešu problēmām Varētu organizēt ĀKK un ES Jauniešu konferenci.

Līdzpriekšsēdētāji apņēmās iesniegt attiecīgu pieprasījumu Prezidijam.

| — | Līdzpriekšsēdētāju kopīgs paziņojums par situāciju Kongo Demokrātiskajā Republikā (KDR)
  Uzstājās: Michèle Rivasi, Netty Baldeh, Veikko Nekundi (Namībija), Daniel K. Shumba (Zimbabve), Michael Gahler, Sebastian C. Kopulande (Zambija), Maria Arena un Alpha Ousmane (Burkinafaso).
  Līdzpriekšsēdētāji paziņoja par savu nodomu saskaņā ar Reglamenta 14. pantu pieņemt kopīgu līdzpriekšsēdētāju paziņojumu par situāciju KDR ar aicinājumu pārtraukt vardarbību valstī un ievērot Kongo Konstitūciju. |
| --- | --- |

—

Līdzpriekšsēdētāju kopīgs paziņojums par situāciju Kongo Demokrātiskajā Republikā (KDR)

Uzstājās: Michèle Rivasi, Netty Baldeh, Veikko Nekundi (Namībija), Daniel K. Shumba (Zimbabve), Michael Gahler, Sebastian C. Kopulande (Zambija), Maria Arena un Alpha Ousmane (Burkinafaso).

Līdzpriekšsēdētāji paziņoja par savu nodomu saskaņā ar Reglamenta 14. pantu pieņemt kopīgu līdzpriekšsēdētāju paziņojumu par situāciju KDR ar aicinājumu pārtraukt vardarbību valstī un ievērot Kongo Konstitūciju.

12.   Apvienotās parlamentārās asamblejas 33. sesijas norises laiks un vieta

Apvienotās parlamentārās asamblejas 33. sesija notiks no 2017. gada 19. līdz 21. jūnijam Sandžiljanā (Maltā).

Līdzpriekšsēdētāji pateicās Kenijas iestādēm par lielisko sesijas organizāciju un līdzsekretaritāta locekļiem par viņu ieguldījumu.

(Sēde tika slēgta plkst. 17.00)

līdzpriekšsēdētāji

Netty BALDEH

Cécile Kashetu KYENGE(sēdes vadītāja)

līdzģenerālsekretāri

Leonard-Emile OGNIMBA(sēdes vadītājs)

Ciril STOKELJ (sēdes vadītājs)

---

I PIELIKUMS

APVIENOTĀS PARLAMENTĀRĀS ASAMBLEJAS LOCEKĻU SARAKSTS ALFABĒTA KĀRTĪBĀ

| ĀKK valstu grupas pārstāvji | EP pārstāvji |
| --- | --- |
| BALDEH (GAMBIJA), līdzpriekšsēdētāja | MICHEL, līzpriekšsēdētājs |
| ANGOLA
  ANTIGVA UN BARBUDA
  BAHAMU SALAS
  BARBADOSA (PV)
  BELIZA
  BENINA
  BOTSVĀNA
  BURKINAFASO
  BURUNDI
  KAMERŪNA
  KABOVERDE
  CENTRĀLĀFRIKAS REPUBLIKA
  ČADA (PV)
  KOMORU SALAS
  KONGO (Demokrātiskā Republika) (PV)
  KONGO REPUBLIKA
  KUKA SALAS
  KOTDIVUĀRA
  DŽIBUTIJA
  DOMINIKA
  DOMINIKĀNAS REPUBLIKA
  EKVATORIĀLĀ GVINEJA (*1)

  ERITREJA (PV)
  ETIOPIJA
  FIDŽI (PV)
  GABONA
  GAMBIJA
  GANA
  GRENĀDA
  GVINEJA
  GVINEJA-BISAVA
  GAJĀNA
  HAITI
  KENIJA
  KIRIBATI
  LESOTO
  LIBĒRIJA
  MADAGASKARA
  MALĀVIJA
  MALI
  MĀRŠALA SALU REPUBLIKA
  MAURITĀNIJA
  MAURĪCIJA
  MIKRONĒZIJAS FEDERATĪVĀS VALSTIS
  MOZAMBIKA (PV)
  NAMĪBIJA (PV)
  NAURU
  NIGĒRA
  NIGĒRIJA
  NIUE
  PALAU
  PAPUA-JAUNGVINEJA
  RUANDA
  SENKITSA UN NEVISA
  SENTLUSIJA
  SENTVINSENTA UN GRENADĪNAS
  SAMOA (PV)
  SANTOME UN PRINSIPI
  SENEGĀLA
  SEIŠELAS
  SJERRALEONE (PV)
  ZĀLAMANA SALAS
  SOMĀLIJA (PV)
  DIENVIDĀFRIKA
  SUDĀNA (*1)

  SURINAMA (PV)
  SVAZILENDA
  TANZĀNIJA
  AUSTRUMTIMORA
  TOGO (PV)
  TONGA
  TRINIDĀDA UN TOBĀGO
  TUVALU
  UGANDA
  VANUATU
  ZAMBIJA
  ZIMBABVE | ADINOLFI
  AGEA
  ALIOT
  ARENA
  BAY
  BEARDER
  CAMPBELL BANNERMAN
  CASA
  CHAUPRADE
  CHRISTENSEN
  CIOCCA
  CORRAO
  CZESAK (PV)
  DANCE
  DELAHAYE
  DE SARNEZ
  ENGSTRÖM
  ESTARÀS FERRAGUT
  FERRARA
  FERREIRA (PV)
  FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ
  FLORENZ
  GABRIEL
  GÁL
  GARDIAZABAL RUBIAL
  GERICKE
  GERINGER DE OEDENBERG
  GIUFFRIDA
  GOERENS
  GRIESBECK
  GUERRERO SALOM
  HANNAN (PV)
  HERRANZ GARCÍA
  HETMAN
  HEUBUCH
  KARSKI
  KYENGE (PV)
  LÓPEZ AGUILAR (PV)
  LÖSING
  MCAVAN
  MANSCOUR (PV)
  MARUSIK
  MIZZI
  MUSELIER (PV)
  MUSSOLINI
  NART (PV)
  NEGRESCU
  NEUSER
  NOICHL
  OMARJEE
  PAPADIMOULIS
  PEDICINI (PV)
  POGLIESE
  POREBA
  PREUSS
  PUNSET
  RIVASI (PV)
  ROLIN
  ROSATI
  RUAS (PV)
  SALVINI
  SARGENTINI
  SCHREIJER-PIERIK
  SENRA RODRÍGUEZ
  STOLOJAN
  THOMAS
  VAIDERE
  VALERO
  WENTA
  WERNER
  WIELAND
  WIŚNIEWSKA (PV)
  ZÁBORSKÁ
  ZELLER
  ZORRINHO
  ZOVKO
  ZWIEFKA |

ĀKK valstu grupas pārstāvji

EP pārstāvji

BALDEH (GAMBIJA), līdzpriekšsēdētāja

MICHEL, līzpriekšsēdētājs

ANGOLA

ANTIGVA UN BARBUDA

BAHAMU SALAS

BARBADOSA (PV)

BELIZA

BENINA

BOTSVĀNA

BURKINAFASO

BURUNDI

KAMERŪNA

KABOVERDE

CENTRĀLĀFRIKAS REPUBLIKA

ČADA (PV)

KOMORU SALAS

KONGO (Demokrātiskā Republika) (PV)

KONGO REPUBLIKA

KUKA SALAS

KOTDIVUĀRA

DŽIBUTIJA

DOMINIKA

DOMINIKĀNAS REPUBLIKA

EKVATORIĀLĀ GVINEJA (*1)

ERITREJA (PV)

ETIOPIJA

FIDŽI (PV)

GABONA

GAMBIJA

GANA

GRENĀDA

GVINEJA

GVINEJA-BISAVA

GAJĀNA

HAITI

KENIJA

KIRIBATI

LESOTO

LIBĒRIJA

MADAGASKARA

MALĀVIJA

MALI

MĀRŠALA SALU REPUBLIKA

MAURITĀNIJA

MAURĪCIJA

MIKRONĒZIJAS FEDERATĪVĀS VALSTIS

MOZAMBIKA (PV)

NAMĪBIJA (PV)

NAURU

NIGĒRA

NIGĒRIJA

NIUE

PALAU

PAPUA-JAUNGVINEJA

RUANDA

SENKITSA UN NEVISA

SENTLUSIJA

SENTVINSENTA UN GRENADĪNAS

SAMOA (PV)

SANTOME UN PRINSIPI

SENEGĀLA

SEIŠELAS

SJERRALEONE (PV)

ZĀLAMANA SALAS

SOMĀLIJA (PV)

DIENVIDĀFRIKA

SUDĀNA (*1)

SURINAMA (PV)

SVAZILENDA

TANZĀNIJA

AUSTRUMTIMORA

TOGO (PV)

TONGA

TRINIDĀDA UN TOBĀGO

TUVALU

UGANDA

VANUATU

ZAMBIJA

ZIMBABVE

ADINOLFI

AGEA

ALIOT

ARENA

BAY

BEARDER

CAMPBELL BANNERMAN

CASA

CHAUPRADE

CHRISTENSEN

CIOCCA

CORRAO

CZESAK (PV)

DANCE

DELAHAYE

DE SARNEZ

ENGSTRÖM

ESTARÀS FERRAGUT

FERRARA

FERREIRA (PV)

FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ

FLORENZ

GABRIEL

GÁL

GARDIAZABAL RUBIAL

GERICKE

GERINGER DE OEDENBERG

GIUFFRIDA

GOERENS

GRIESBECK

GUERRERO SALOM

HANNAN (PV)

HERRANZ GARCÍA

HETMAN

HEUBUCH

KARSKI

KYENGE (PV)

LÓPEZ AGUILAR (PV)

LÖSING

MCAVAN

MANSCOUR (PV)

MARUSIK

MIZZI

MUSELIER (PV)

MUSSOLINI

NART (PV)

NEGRESCU

NEUSER

NOICHL

OMARJEE

PAPADIMOULIS

PEDICINI (PV)

POGLIESE

POREBA

PREUSS

PUNSET

RIVASI (PV)

ROLIN

ROSATI

RUAS (PV)

SALVINI

SARGENTINI

SCHREIJER-PIERIK

SENRA RODRÍGUEZ

STOLOJAN

THOMAS

VAIDERE

VALERO

WENTA

WERNER

WIELAND

WIŚNIEWSKA (PV)

ZÁBORSKÁ

ZELLER

ZORRINHO

ZOVKO

ZWIEFKA

POLITIKAS LIETU KOMITEJA

| ĀKK valstu grupas pārstāvji | EP pārstāvji |
| --- | --- |
| KOTDIVUĀRA
  KOUA (KONGO REPUBLIKA), PV
  SUDHAKAR (FIDŽI), PV | GOERENS, līdzpriekšsēdētājs
  ZELLER, PV
  GUERRERO SALOM, PV |
| ANGOLA
  GBIAN (BENINA)
  MANGOLE (BOTSVĀNA)
  OUSMANE (BURKINAFASO)
  TCHATCHOUANG (KAMERŪNA)
  YAMA (CENTRĀLĀFRIKAS REPUBLIKA)
  GOUMANEH (DŽIBUTIJA)
  DABA (ETIOPIJA)
  GAJĀNA
  CYPRIEN (HAITI)
  JACKSON (JAMAIKA)
  KIRIBATI
  DUNAH (LIBĒRIJA)
  MALI
  MĀRŠALA SALAS
  NAURU
  SENTVINSENTA UN GRENADĪNAS
  TOUM (SUDĀNA) (*2)

  ACKSON (TANZĀNIJA)
  AUSTRUMTIMORA
  TOGO
  OULANYAH (UGANDA)
  SHUMBA (ZIMBABVE) | ADINOLFI
  CASA
  CHAUPRADE
  CORRAO
  CZESAK
  DANCE
  ENGSTRÖM
  GABRIEL
  GAHLER
  GAL
  KARSKI
  KYENGE
  LÖSING
  LÓPEZ AGUILAR
  MICHEL
  POGLIESE
  POREBA
  PREUSS
  RUAS
  VALERO
  WERNER
  WIELAND
  ZORRINHO
  ZWIEFKA |

ĀKK valstu grupas pārstāvji

EP pārstāvji

KOTDIVUĀRA

KOUA (KONGO REPUBLIKA), PV

SUDHAKAR (FIDŽI), PV

GOERENS, līdzpriekšsēdētājs

ZELLER, PV

GUERRERO SALOM, PV

ANGOLA

GBIAN (BENINA)

MANGOLE (BOTSVĀNA)

OUSMANE (BURKINAFASO)

TCHATCHOUANG (KAMERŪNA)

YAMA (CENTRĀLĀFRIKAS REPUBLIKA)

GOUMANEH (DŽIBUTIJA)

DABA (ETIOPIJA)

GAJĀNA

CYPRIEN (HAITI)

JACKSON (JAMAIKA)

KIRIBATI

DUNAH (LIBĒRIJA)

MALI

MĀRŠALA SALAS

NAURU

SENTVINSENTA UN GRENADĪNAS

TOUM (SUDĀNA) (*2)

ACKSON (TANZĀNIJA)

AUSTRUMTIMORA

TOGO

OULANYAH (UGANDA)

SHUMBA (ZIMBABVE)

ADINOLFI

CASA

CHAUPRADE

CORRAO

CZESAK

DANCE

ENGSTRÖM

GABRIEL

GAHLER

GAL

KARSKI

KYENGE

LÖSING

LÓPEZ AGUILAR

MICHEL

POGLIESE

POREBA

PREUSS

RUAS

VALERO

WERNER

WIELAND

ZORRINHO

ZWIEFKA

EKONOMIKAS ATTĪSTĪBAS, FINANŠU UN TIRDZNIECĪBAS KOMITEJA

| ĀKK valstu grupas pārstāvji | EP pārstāvji |
| --- | --- |
| LABOSO (KENIJA, līdzpriekšsēdētāja) | FERRARA (līdzpriekšsēdētājs)
  ESTARÀS FERRAGUT, PV
  MANSCOUR, PV |
| THOMPSON (BARBADOSA)
  RWASA (BURUNDI)
  KABOVERDE
  OUMOURI (KOMORU SALAS)
  EKVATORIĀLĀ GVINEJA (*3)

  KAMANO (GVINEJA)
  GVINEJA-BISAVA
  SEKATLE (LESOTO)
  JHUGROO (MAURĪCIJA)
  VAQUINA (MOZAMBIKA)
  NIGĒRIJA
  NIUE
  KOIM (PAPUA-JAUNGVINEJA)
  MENGA (KONGO DEMOKRĀTISKĀ REPUBLIKA)
  RUGEMA (RUANDA)
  FELIX (SENTLUSIJA)
  RAINHO (SANTOME UN PRINSIPI)
  SALL (SENEGĀLA)
  ZĀLAMANA SALAS
  FISH MAHLALELA (DIENVIDĀFRIKA)
  SENTKITSA UN NEVISA
  MISIEKABA (SURINAMA)
  TONGA
  FORDE (TRINIDĀDA UN TOBĀGO)
  KOPULANDE (ZAMBIJA) | ARENA
  BAY
  CAMPBELL BANNERMAN
  DE SARNEZ
  DELAHAYE
  FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ
  FLORENZ
  GRIESBECK
  HANNAN
  MIZZI
  MUSELIER
  NEGRESCU
  OMARJEE
  PAPADIMOULIS
  PEDICINI
  PUNSET
  ROSATI
  SALVINI
  SARGENTINI
  SCHREIJER-PIERIK
  STOLOJAN
  THOMAS
  WENTA |

ĀKK valstu grupas pārstāvji

EP pārstāvji

LABOSO (KENIJA, līdzpriekšsēdētāja)

FERRARA (līdzpriekšsēdētājs)

ESTARÀS FERRAGUT, PV

MANSCOUR, PV

THOMPSON (BARBADOSA)

RWASA (BURUNDI)

KABOVERDE

OUMOURI (KOMORU SALAS)

EKVATORIĀLĀ GVINEJA (*3)

KAMANO (GVINEJA)

GVINEJA-BISAVA

SEKATLE (LESOTO)

JHUGROO (MAURĪCIJA)

VAQUINA (MOZAMBIKA)

NIGĒRIJA

NIUE

KOIM (PAPUA-JAUNGVINEJA)

MENGA (KONGO DEMOKRĀTISKĀ REPUBLIKA)

RUGEMA (RUANDA)

FELIX (SENTLUSIJA)

RAINHO (SANTOME UN PRINSIPI)

SALL (SENEGĀLA)

ZĀLAMANA SALAS

FISH MAHLALELA (DIENVIDĀFRIKA)

SENTKITSA UN NEVISA

MISIEKABA (SURINAMA)

TONGA

FORDE (TRINIDĀDA UN TOBĀGO)

KOPULANDE (ZAMBIJA)

ARENA

BAY

CAMPBELL BANNERMAN

DE SARNEZ

DELAHAYE

FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ

FLORENZ

GRIESBECK

HANNAN

MIZZI

MUSELIER

NEGRESCU

OMARJEE

PAPADIMOULIS

PEDICINI

PUNSET

ROSATI

SALVINI

SARGENTINI

SCHREIJER-PIERIK

STOLOJAN

THOMAS

WENTA

SOCIĀLO LIETU UN VIDES KOMITEJA

| ĀKK valstu grupas pārstāvji | EP pārstāvji |
| --- | --- |
| GIDLOW (SAMOA, aizstāj līdzpriekšsēdētāju) | RIVASI (līdzpriekšsēdētājs)
  AGEA, PV
  MUSSOLINI, PV |
| ANTIGVA UN BARBUDA
  BAHAMU SALAS
  PEYREFITTE (BELIZA)
  ČADA
  JOANE (KUKA SALAS)
  DOMINIKA
  DOMINIKĀNAS REPUBLIKA
  NAIB (ERITREJA)
  GABONA
  SILLAH (GAMBIJA)
  AMOATEY (GANA)
  GRENĀDA
  RAZAFINDRAVELO (MADAGASKARA)
  MUSSA (MALĀVIA)
  ZAMEL (MAURITĀNIJA)
  MIKRONĒZIJAS (FEDERATĪVĀS VALSTIS)
  NAMUTENYA CALEY (NAMĪBIJA)
  DIOFFO (NIGĒRA)
  PALAU
  SEIŠELAS
  LEWALLY (SJERRALEONE)
  SOMĀLIJA
  DLAMINI (SVAZILENDA)
  TAUSI (TUVALU) | ALIOT
  BEARDER
  CHRISTENSEN
  CIOCCA
  FERREIRA
  GARDIAZÁBAL RUBIAL
  GERICKE
  GERINGER DE OEDENBERG
  GIUFFRIDA
  HERRANZ GARCÍA
  HETMAN
  HEUBUCH
  MARUSIK
  MCAVAN
  NART
  NEUSER
  NOICHL
  ROLIN
  SENRA RODRÍGUEZ
  VAIDERE
  WIŚNIEWSKA
  ZABORSKA |

ĀKK valstu grupas pārstāvji

EP pārstāvji

GIDLOW (SAMOA, aizstāj līdzpriekšsēdētāju)

RIVASI (līdzpriekšsēdētājs)

AGEA, PV

MUSSOLINI, PV

ANTIGVA UN BARBUDA

BAHAMU SALAS

PEYREFITTE (BELIZA)

ČADA

JOANE (KUKA SALAS)

DOMINIKA

DOMINIKĀNAS REPUBLIKA

NAIB (ERITREJA)

GABONA

SILLAH (GAMBIJA)

AMOATEY (GANA)

GRENĀDA

RAZAFINDRAVELO (MADAGASKARA)

MUSSA (MALĀVIA)

ZAMEL (MAURITĀNIJA)

MIKRONĒZIJAS (FEDERATĪVĀS VALSTIS)

NAMUTENYA CALEY (NAMĪBIJA)

DIOFFO (NIGĒRA)

PALAU

SEIŠELAS

LEWALLY (SJERRALEONE)

SOMĀLIJA

DLAMINI (SVAZILENDA)

TAUSI (TUVALU)

ALIOT

BEARDER

CHRISTENSEN

CIOCCA

FERREIRA

GARDIAZÁBAL RUBIAL

GERICKE

GERINGER DE OEDENBERG

GIUFFRIDA

HERRANZ GARCÍA

HETMAN

HEUBUCH

MARUSIK

MCAVAN

NART

NEUSER

NOICHL

ROLIN

SENRA RODRÍGUEZ

VAIDERE

WIŚNIEWSKA

ZABORSKA

---

(*1)  Ar novērotāja statusu.

(*2)  Ar novērotāja statusu.

(*3)  Ar novērotāja statusu.

---

II PIELIKUMS

APMEKLĒJUMA REĢISTRS SESIJAI, KAS NORISINĀJĀS NAIROBI (KENIJĀ) 2016. GADA 19.–21. DECEMBRĪ

| BALDEH (GAMBIJA), līdzpriekšsēdētājs | MICHEL, līdzpriekšsēdētājs |
| --- | --- |
| XIRIMBIMBI (ANGOLA)
  MARA (BARBADOSA)
  PEYREFITTE (BELIZA)
  GBIAN (BENINA)
  MANGOLE (BOTSVĀNA)
  OUSMANE (BURKINAFASO)
  RWASA (BURUNDI)
  FERNANDES (KABOVERDE)
  KOMBO (KAMERŪNA)
  MMADI HASSANI (KOMORU SALAS)
  MENGA (KONGO DEMOKRĀTISKĀ REPUBLIKA)
  IOANE (KUKA SALAS)
  GOUMANEH (DŽIBUTIJA)
  ISHMAEL (DOMINIKA)
  PUJALS NOLASCO (DOMINIKĀNAS REPUBLIKA)
  NAIB (ERITREJA)
  ABADULA GEMEDA DAGO (ETIOPIJA)
  SUDHAKAR (FIDŽI)
  MILEBOU (GABONA)
  SILLAH (GAMBIJA)
  AMOATEY (GANA)
  KAMANO (GVINEJA)
  CYPRIEN (HAITI)
  JACKSON (JAMAIKA)
  LABOSO ABONYO (KENIJA)
  SEKATLE (LESOTO)
  DUNAH (LIBĒRIJA)
  RAZAFINDRAVELO (MADAGASKARA)
  MUSSA (MALĀVIA)
  SOUKOUNA (MALI)
  JHUGROO (MAURĪCIJA)
  VAQUINA (MOZAMBIKA)
  DIOFFO (NIGĒRA)
  IRIASE (NIGĒRIJA)
  KOIM (PAPUA-JAUNGVINEJA)
  FELIX (SENTLUSIJA)
  STRAKER (SENTVINSENTA UN GRENADĪNAS)
  GIDLOW (SAMOA)
  SALL (SENEGĀLA)
  BUNDU (SJERRALEONE)
  MAHLALELA (DIENVIDĀFRIKA)
  THOON LEEK (DIENVIDSUDĀNA)
  TOUM (SUDĀNA) (*1)

  DLAMINI (SVAZILENDA)
  ACKSON (TANZĀNIJA)
  WEIDOU (ČADA)
  IBRAHIMA (TOGO)
  FORDE (TRINIDĀDA UN TOBĀGO)
  TAUSI (TUVALU)
  OULANYAH (UGANDA)
  KOPULANDE (ZAMBIJA)
  SHUMBA (ZIMBABVE) | ALIOT
  ARENA
  BAY
  BEARDER
  CAMPBELL BANNERMAN (1)
   (2)

  CASPARY (1)
   (2)

  CHRISTENSEN
  DE SARNEZ
  DIAZ DE MERA
  ERTUG
  ESTARAS
  GABRIEL
  GAHLER
  GAMBÚS
  GERICKE
  GILL
  GRIESBECK
  HERRANZ GARCÍA
  HETMAN
  HÖLVÉNYI
  JÄÄTTEENMÄKI
  JIMENEZ BECERRIL BARRIO
  KARSKI
  KŁOSOWSKI
  KYENGE
  LEGUTKO (1)
   (2)

  LEINEN
  LIETZ
  LÓPEZ AGUILAR
  MANSCOUR
  NEUSER
  NOICHL
  RIVASI
  ROSATI
  SCHUSTER
  SENRA RODRIGUEZ
  SERRÃO SANTOS
  STOLOJAN
  VALERO
  VAUGHAN (1)
   (2)

  WARD
  WENTA
  WERNER
  WIŚNIEWSKA (1)
   (2)

  ZÁBORSKÁ
  ZELLER
  ZORRINHO
  ZWIEFKA |

BALDEH (GAMBIJA), līdzpriekšsēdētājs

MICHEL, līdzpriekšsēdētājs

XIRIMBIMBI (ANGOLA)

MARA (BARBADOSA)

PEYREFITTE (BELIZA)

GBIAN (BENINA)

MANGOLE (BOTSVĀNA)

OUSMANE (BURKINAFASO)

RWASA (BURUNDI)

FERNANDES (KABOVERDE)

KOMBO (KAMERŪNA)

MMADI HASSANI (KOMORU SALAS)

MENGA (KONGO DEMOKRĀTISKĀ REPUBLIKA)

IOANE (KUKA SALAS)

GOUMANEH (DŽIBUTIJA)

ISHMAEL (DOMINIKA)

PUJALS NOLASCO (DOMINIKĀNAS REPUBLIKA)

NAIB (ERITREJA)

ABADULA GEMEDA DAGO (ETIOPIJA)

SUDHAKAR (FIDŽI)

MILEBOU (GABONA)

SILLAH (GAMBIJA)

AMOATEY (GANA)

KAMANO (GVINEJA)

CYPRIEN (HAITI)

JACKSON (JAMAIKA)

LABOSO ABONYO (KENIJA)

SEKATLE (LESOTO)

DUNAH (LIBĒRIJA)

RAZAFINDRAVELO (MADAGASKARA)

MUSSA (MALĀVIA)

SOUKOUNA (MALI)

JHUGROO (MAURĪCIJA)

VAQUINA (MOZAMBIKA)

DIOFFO (NIGĒRA)

IRIASE (NIGĒRIJA)

KOIM (PAPUA-JAUNGVINEJA)

FELIX (SENTLUSIJA)

STRAKER (SENTVINSENTA UN GRENADĪNAS)

GIDLOW (SAMOA)

SALL (SENEGĀLA)

BUNDU (SJERRALEONE)

MAHLALELA (DIENVIDĀFRIKA)

THOON LEEK (DIENVIDSUDĀNA)

TOUM (SUDĀNA) (*1)

DLAMINI (SVAZILENDA)

ACKSON (TANZĀNIJA)

WEIDOU (ČADA)

IBRAHIMA (TOGO)

FORDE (TRINIDĀDA UN TOBĀGO)

TAUSI (TUVALU)

OULANYAH (UGANDA)

KOPULANDE (ZAMBIJA)

SHUMBA (ZIMBABVE)

ALIOT

ARENA

BAY

BEARDER

CAMPBELL BANNERMAN (1)
   (2)

CASPARY (1)
   (2)

CHRISTENSEN

DE SARNEZ

DIAZ DE MERA

ERTUG

ESTARAS

GABRIEL

GAHLER

GAMBÚS

GERICKE

GILL

GRIESBECK

HERRANZ GARCÍA

HETMAN

HÖLVÉNYI

JÄÄTTEENMÄKI

JIMENEZ BECERRIL BARRIO

KARSKI

KŁOSOWSKI

KYENGE

LEGUTKO (1)
   (2)

LEINEN

LIETZ

LÓPEZ AGUILAR

MANSCOUR

NEUSER

NOICHL

RIVASI

ROSATI

SCHUSTER

SENRA RODRIGUEZ

SERRÃO SANTOS

STOLOJAN

VALERO

VAUGHAN (1)
   (2)

WARD

WENTA

WERNER

WIŚNIEWSKA (1)
   (2)

ZÁBORSKÁ

ZELLER

ZORRINHO

ZWIEFKA

Piedalījās arī:

ANGOLA

TEIXEIRA

PEREIRA BRAVO

ANDRE

SIMBRÃO DE CARVALHO

COSTA DE JESUS

BARBADOSA

CHANDLER

BENINA

AHONOUKOUN

N’OUEMOU

DJIMAN

BOTSVĀNA

MORETI

BURKINAFASO

SOME

COMPAORE

LANKANDE

BURUNDI

MBONIMPA

BIKORIMANA

BIGIRIMANA

KAMERŪNA

AWUDU MBAYA

OWONA KONO

KONGO REPUBLIKA

MABAYA GIZI AMINE

KATUMWA MUKALAY

BULAMBO KILOSHO

MAKA BASIALA

MOLIWA MOLEKO

INIER LATEBO EKWA

LUBINGA

NGOY MWAMBA

MUKENDI KABAMBI

AIMA TSHANDIA

SILUVANGI LUMBA

GABON

OWONO NGUEMA

JOUMAS dit

SALAMBA

GAMBIJA

NJIE

KT JAMMEH

GANA

ASAMOAH

GVINEJA

SYLLA

DIALLO

GVINEJA-BISAVA

SAIEGH

QUITIRNA

MALĀVIJA

PATEL

KAPHAMTENGO YONA

LIPANDE

MALI

DIARRASSOUBA

TOURE

DIARRA

MOZAMBIKA

SITHOLE

NAMBURETE

NAMĪBIJA

VENAANI

CALEY

NIGĒRA

MAHAMANE

DILLE

CHEKOU KORE

AMADOU

NIGĒRIJA

LIDANI

OGBUOJI

OLATUNBOSUN

YUNUSA

OKORIE

NSIEGBE

SENEGĀLA

TALL

BALLA LO

DIALLO

SJERRALEONE

LEWALLY

KUYEMBEH

DIENVIDĀFRIKA

MAMPURU

BERGMANN

DIENVIDSUDĀNA

OHIDE OMAHA

SUDĀNA

AHMED

ABU-AGLA

AL-HILOU

ATEM

ABDELRAHMAN

TANZĀNIJA

MATIKO

LWOTA

ČADA

ADJI

TEKILIO

AFONO

TOGO

FABRE

LAWSON

UGANDA

NOKRACH

OGWAL

WAMANGA

KINYAMATAMA

ZIMBABVE

ZINDI

MLOTSHWA

ĀKK PADOME

LINDSAY F.P. GRANT, Sentkitsas un Nevisas tūrisma, starptautiskās tirdzniecības, rūpniecības un patērētāju tiesību ministrs, ĀKK Padomes priekšsēdētājs

ES PADOME

LUKÁŠ PARÍZEK, Slovākijas Ārlietu un Eiropas lietu ministrijas valsts sekretārs, ES Padomes priekšsēdētājs

EIROPAS KOMISIJA

NEVEN MIMICA, Par starptautisko sadarbību un attīstību atbildīgais Komisijas loceklis

EIROPAS ĀRĒJĀS DARBĪBAS DIENESTS

K. DE PEYRON, Panāfrikas lietu nodaļas vadītāja

EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJA

SOMVILLE

ĀKK VALSTU SEKRETARIĀTS

GOMES, līdzģenerālsekretārs

ES VALSTU SEKRETARIĀTS

AGUIRIANO NALDA, līdzģenerālsekretārs

---

(*1)  Ar novērotāja statusu.

(1)  Piedalījās 2016. gada 19. decembra sēdē.

(2)  Piedalījās 2016. gada 20. decembra sēdē.

---

III PIELIKUMS

PIEŅEMTIE TEKSTI

REZOLŪCIJA (1)

par nelegālu finanšu plūsmu ietekmi uz attīstības finansējumu

ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja,

| — | tiekoties 2016. gada 19.–21. decembrī Nairobi (Kenijā), |
| --- | --- |

—

tiekoties 2016. gada 19.–21. decembrī Nairobi (Kenijā),

| — | ņemot vērā Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas parakstīts 2000. gada 23. jūnijā Kotonū (“Kotonū nolīgums”) (2), un jo īpaši tā 21. pantu, un Kotonū nolīguma pārskatīšanu 2005. un 2010. gadā (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas parakstīts 2000. gada 23. jūnijā Kotonū (“Kotonū nolīgums”) (2), un jo īpaši tā 21. pantu, un Kotonū nolīguma pārskatīšanu 2005. un 2010. gadā (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2015. gada 8. jūlija rezolūciju (4) par izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu nemaksāšanu kā sarežģītiem jautājumiem, kas risināmi saistībā ar pārvaldību, sociālo aizsardzību un attīstību jaunattīstības valstīs, Eiropas Parlamenta 2014. gada 13. marta rezolūciju attiecībā uz ES 2013. gada ziņojumu par attīstības politikas saskaņotību (5), Eiropas Parlamenta 2014. gada 26. februāra rezolūciju par attīstības veicināšanu ar atbildīgu uzņēmējdarbības praksi, tostarp – ieguves rūpniecības lomu jaunattīstības valstīs (6), Eiropas Parlamenta 2013. gada 8. oktobra rezolūciju par korupciju publiskajā un privātajā sektorā – ietekme uz cilvēktiesībām trešās valstīs (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2015. gada 8. jūlija rezolūciju (4) par izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu nemaksāšanu kā sarežģītiem jautājumiem, kas risināmi saistībā ar pārvaldību, sociālo aizsardzību un attīstību jaunattīstības valstīs, Eiropas Parlamenta 2014. gada 13. marta rezolūciju attiecībā uz ES 2013. gada ziņojumu par attīstības politikas saskaņotību (5), Eiropas Parlamenta 2014. gada 26. februāra rezolūciju par attīstības veicināšanu ar atbildīgu uzņēmējdarbības praksi, tostarp – ieguves rūpniecības lomu jaunattīstības valstīs (6), Eiropas Parlamenta 2013. gada 8. oktobra rezolūciju par korupciju publiskajā un privātajā sektorā – ietekme uz cilvēktiesībām trešās valstīs (7),

| — | ņemot vērā Āfrikas Savienības asamblejas divdesmit ceturto kārtējo sesiju, kas 2015. gada 30.–31. janvārī notika Adisabebā, Etiopijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas Savienības asamblejas divdesmit ceturto kārtējo sesiju, kas 2015. gada 30.–31. janvārī notika Adisabebā, Etiopijā,

| — | ņemot vērā Komisijas 2015. gada 18. marta paziņojumu par nodokļu pārredzamību cīņā pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un pret nodokļu apiešanu (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2015. gada 18. marta paziņojumu par nodokļu pārredzamību cīņā pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un pret nodokļu apiešanu (8),

| — | ņemot vērā Komisijas 2015. gada 5. februāra paziņojumu “Globāla partnerība nabadzības izskaušanai un ilgtspējīgai attīstībai pēc 2015. gada” (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2015. gada 5. februāra paziņojumu “Globāla partnerība nabadzības izskaušanai un ilgtspējīgai attīstībai pēc 2015. gada” (9),

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 21. aprīļa paziņojumu “Nodokļi un attīstība – sadarbība ar jaunattīstības valstīm, lai veicinātu labu pārvaldību nodokļu lietās” (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 21. aprīļa paziņojumu “Nodokļi un attīstība – sadarbība ar jaunattīstības valstīm, lai veicinātu labu pārvaldību nodokļu lietās” (10),

| — | ņemot vērā deklarāciju par nodokļu jurisdikciju ĀKK valstīs, ko ĀKK ministru komiteja tirdzniecības jautājumos pieņēma tās 18. sanāksmē, kas notika 2015. gada 24.–26. jūnijā Briselē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā deklarāciju par nodokļu jurisdikciju ĀKK valstīs, ko ĀKK ministru komiteja tirdzniecības jautājumos pieņēma tās 18. sanāksmē, kas notika 2015. gada 24.–26. jūnijā Briselē,

| — | ņemot vērā Komisijas dienestu 2015. gada oktobra darba dokumentu par ieņēmumu palielināšanu un izdevumu uzlabošanu, lai iekļaujošā un ilgtspējīgā veidā panāktu attīstību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dienestu 2015. gada oktobra darba dokumentu par ieņēmumu palielināšanu un izdevumu uzlabošanu, lai iekļaujošā un ilgtspējīgā veidā panāktu attīstību,

| — | ņemot vērā 2015. gada ziņojumu, ko sagatavoja Āfrikas Augsta līmeņa darba grupa jautājumos par nelegālām finanšu plūsmām (NFP), kuras priekšsēdētājs ir Thabo Mbeki, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada ziņojumu, ko sagatavoja Āfrikas Augsta līmeņa darba grupa jautājumos par nelegālām finanšu plūsmām (NFP), kuras priekšsēdētājs ir Thabo Mbeki,

| — | ņemot vērā ĀKK valstu grupas 2015. gada 10. jūlija nostāju trešajā Starptautiskajā konferencē par attīstības finansēšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ĀKK valstu grupas 2015. gada 10. jūlija nostāju trešajā Starptautiskajā konferencē par attīstības finansēšanu,

| — | ņemot vērā Attīstības programmas laikposmam pēc 2015. gada galīgo dokumentu “Pārveidosim mūsu pasauli: ilgtspējīgas attīstības programma 2030. gadam”, ko ANO Ģenerālā asambleja pieņēma 2015. gada septembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Attīstības programmas laikposmam pēc 2015. gada galīgo dokumentu “Pārveidosim mūsu pasauli: ilgtspējīgas attīstības programma 2030. gadam”, ko ANO Ģenerālā asambleja pieņēma 2015. gada septembrī,

| — | ņemot vērā trešo ANO Starptautisko konferenci par attīstības finansēšanu, kas notika 2015. gada 13.–16. jūlijā Adisabebā (Etiopijā), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā trešo ANO Starptautisko konferenci par attīstības finansēšanu, kas notika 2015. gada 13.–16. jūlijā Adisabebā (Etiopijā),

| — | ņemot vērā ziņojumu, ko pieņēma Ekonomikas un sociālo lietu padomes foruma par attīstības turpmāko pasākumu finansēšanu atklāšanas sesijā 2016. gada 18. maijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ziņojumu, ko pieņēma Ekonomikas un sociālo lietu padomes foruma par attīstības turpmāko pasākumu finansēšanu atklāšanas sesijā 2016. gada 18. maijā,

| — | ņemot vērā ANO Ekspertu komitejas par starptautisko sadarbību nodokļu jautājumos veikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ekspertu komitejas par starptautisko sadarbību nodokļu jautājumos veikumu,

| — | ņemot vērā ANO paraugkonvenciju par nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanu starp attīstītajām un jaunattīstības valstīm, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO paraugkonvenciju par nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanu starp attīstītajām un jaunattīstības valstīm,

| — | ņemot vērā Monterejas deklarāciju (2002), Dohas konferenci par attīstības finansēšanu (2008), Parīzes deklarāciju (2005) un Akras rīcības programmu (2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Monterejas deklarāciju (2002), Dohas konferenci par attīstības finansēšanu (2008), Parīzes deklarāciju (2005) un Akras rīcības programmu (2008),

| — | ņemot vērā ESAO daudzpusējo Konvenciju par savstarpēju administratīvo palīdzību nodokļu jomā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ESAO daudzpusējo Konvenciju par savstarpēju administratīvo palīdzību nodokļu jomā,

| — | ņemot vērā ESAO Pasaules forumu par pārredzamības un informācijas apmaiņas jautājumiem nodokļu jomā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ESAO Pasaules forumu par pārredzamības un informācijas apmaiņas jautājumiem nodokļu jomā,

| — | ņemot vērā Ieguves rūpniecības pārredzamības iniciatīvu (EITI), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ieguves rūpniecības pārredzamības iniciatīvu (EITI),

| — | ņemot vērā ANO Pretkorupcijas konvenciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Pretkorupcijas konvenciju,

| — | ņemot vērā ANO Ekspertu komiteju par starptautisko sadarbību nodokļu jautājumos un Āfrikas Nodokļu administrācijas forumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ekspertu komiteju par starptautisko sadarbību nodokļu jautājumos un Āfrikas Nodokļu administrācijas forumu,

| — | ņemot vērā Pusanas Partnerību efektīvai attīstības sadarbībai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pusanas Partnerību efektīvai attīstības sadarbībai,

| — | ņemot vērā Āfrikas Nodokļu administrācijas foruma darbu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas Nodokļu administrācijas foruma darbu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 18. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 18. panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas attīstības, finanšu un tirdzniecības komitejas ziņojumu (ACP-EU/xxxxxx), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas attīstības, finanšu un tirdzniecības komitejas ziņojumu (ACP-EU/xxxxxx),

| A. | tā kā jaunattīstības valstis katru gadu nodokļu ieņēmumos zaudē aptuveni USD 189 miljardus, kas pārsniedz kopējās oficiālās attīstības palīdzības summu (USD 131 miljards 2015. gadā), un nelegālās kapitāla plūsmās – aptuveni USD 1 triljonu; tā kā šāda kapitāla aizplūšana samazina šo valstu ekonomikas izaugsmi par aptuveni 5 %, tādējādi kavējot nabadzības izskaušanu; |
| --- | --- |

A.

tā kā jaunattīstības valstis katru gadu nodokļu ieņēmumos zaudē aptuveni USD 189 miljardus, kas pārsniedz kopējās oficiālās attīstības palīdzības summu (USD 131 miljards 2015. gadā), un nelegālās kapitāla plūsmās – aptuveni USD 1 triljonu; tā kā šāda kapitāla aizplūšana samazina šo valstu ekonomikas izaugsmi par aptuveni 5 %, tādējādi kavējot nabadzības izskaušanu;

| B. | tā kā NFP ir trīs avoti: i) nodokļu apiešana vai izvairīšanās no nodokļu maksāšanas, ii) rēķinu viltošana starptautiskajā tirdzniecībā un ļaunprātīga iekšējo cenu noteikšana, iii) noziedzīgas darbības, piemēram, narkotiku tirdzniecība, cilvēku tirdzniecība, konfliktu izrakteņu tirdzniecība, ieroču nelikumīga tirdzniecība un aktīva korupcija; |
| --- | --- |

B.

tā kā NFP ir trīs avoti: i) nodokļu apiešana vai izvairīšanās no nodokļu maksāšanas, ii) rēķinu viltošana starptautiskajā tirdzniecībā un ļaunprātīga iekšējo cenu noteikšana, iii) noziedzīgas darbības, piemēram, narkotiku tirdzniecība, cilvēku tirdzniecība, konfliktu izrakteņu tirdzniecība, ieroču nelikumīga tirdzniecība un aktīva korupcija;

| C. | tā kā dažas likumīgas metodes, kas tiek izmantotas naudas pārskaitīšanai uz zemu nodokļu valstīm, var izraisīt NFP; |
| --- | --- |

C.

tā kā dažas likumīgas metodes, kas tiek izmantotas naudas pārskaitīšanai uz zemu nodokļu valstīm, var izraisīt NFP;

| D. | tā kā NFP ir līdzekļi, kas tiek nelegāli iegūti, nodoti vai izmantoti, lai izvairītos no nodokļu maksāšanas, tie būtu jānošķir no noguldījumu aizplūšanas, kas var būt pamatota ieguldītāju reakcija uz ekonomiskajiem, politiskajiem vai sociālajiem riskiem vai nelabvēlīgiem makroekonomiskajiem vai administratīvajiem apstākļiem; |
| --- | --- |

D.

tā kā NFP ir līdzekļi, kas tiek nelegāli iegūti, nodoti vai izmantoti, lai izvairītos no nodokļu maksāšanas, tie būtu jānošķir no noguldījumu aizplūšanas, kas var būt pamatota ieguldītāju reakcija uz ekonomiskajiem, politiskajiem vai sociālajiem riskiem vai nelabvēlīgiem makroekonomiskajiem vai administratīvajiem apstākļiem;

| E. | tā kā attīstības palīdzība samazinās un ir aktīvāk jāmobilizē iekšzemes finanšu līdzekļi, kapitāla apjomīgā aizplūšana no ĀKK valstīm rada lielu šķēršli attīstības mērķu sasniegšanai; |
| --- | --- |

E.

tā kā attīstības palīdzība samazinās un ir aktīvāk jāmobilizē iekšzemes finanšu līdzekļi, kapitāla apjomīgā aizplūšana no ĀKK valstīm rada lielu šķēršli attīstības mērķu sasniegšanai;

| F. | tā ka daudzi eksperti ir uzsvēruši, ka Āfrika 2016. gadā būtu sasniegusi Tūkstošgades attīstības mērķus (TAM), ja 2000. gadā būtu novērstas NFP; |
| --- | --- |

F.

tā ka daudzi eksperti ir uzsvēruši, ka Āfrika 2016. gadā būtu sasniegusi Tūkstošgades attīstības mērķus (TAM), ja 2000. gadā būtu novērstas NFP;

| G. | tā kā kapitāla aizplūšana samazina iekšzemes resursus un nodokļu ieņēmumus, kas ir nepieciešami nabadzības izskaušanas programmu finansēšanai ĀKK valstīs, jo īpaši attiecībā uz izglītību, veselības aprūpi, dzeramo ūdeni, mājvietām un sanitāriju, tā kavējot nabadzības izskaušanu; |
| --- | --- |

G.

tā kā kapitāla aizplūšana samazina iekšzemes resursus un nodokļu ieņēmumus, kas ir nepieciešami nabadzības izskaušanas programmu finansēšanai ĀKK valstīs, jo īpaši attiecībā uz izglītību, veselības aprūpi, dzeramo ūdeni, mājvietām un sanitāriju, tā kavējot nabadzības izskaušanu;

| H. | tā kā nodokļi jaunattīstības valstīs ir uzticams un stabils ieņēmumu avots, jo efektīva un pārredzama nodokļu sistēma nodrošina vajadzīgos līdzekļus, lai sniegtu piekļuvi sabiedriskajiem pamatpakalpojumiem, mazinātu sociālo nevienlīdzību un veicinātu makroekonomisko stabilitāti; |
| --- | --- |

H.

tā kā nodokļi jaunattīstības valstīs ir uzticams un stabils ieņēmumu avots, jo efektīva un pārredzama nodokļu sistēma nodrošina vajadzīgos līdzekļus, lai sniegtu piekļuvi sabiedriskajiem pamatpakalpojumiem, mazinātu sociālo nevienlīdzību un veicinātu makroekonomisko stabilitāti;

| I. | tā kā jaunattīstības valstīm trūkst tehnisko spēju, lai nodokļu jomā risinātu sarežģītus jautājumus, tad gan iekšzemes ieņēmumu mobilizācija, gan iesaistīšanās starptautiskajā sadarbībā nodokļu jomā ir ierobežota; |
| --- | --- |

I.

tā kā jaunattīstības valstīm trūkst tehnisko spēju, lai nodokļu jomā risinātu sarežģītus jautājumus, tad gan iekšzemes ieņēmumu mobilizācija, gan iesaistīšanās starptautiskajā sadarbībā nodokļu jomā ir ierobežota;

| J. | tā kā daudzas ĀKK valstis, atbilstoši savas ekonomikas attīstībai un diversifikācijas stratēģijām un likumīgi izmantojot globalizācijas sniegtās iespējas, ir izstrādājušas vai izstrādā savu finanšu pakalpojumu nozari, neraugoties uz daudzajiem ierobežojumiem, un ir apņēmušās nodrošināt pilnīgu atbilstību starptautiskajām normām un standartiem; |
| --- | --- |

J.

tā kā daudzas ĀKK valstis, atbilstoši savas ekonomikas attīstībai un diversifikācijas stratēģijām un likumīgi izmantojot globalizācijas sniegtās iespējas, ir izstrādājušas vai izstrādā savu finanšu pakalpojumu nozari, neraugoties uz daudzajiem ierobežojumiem, un ir apņēmušās nodrošināt pilnīgu atbilstību starptautiskajām normām un standartiem;

| K. | tā kā līdzās NFP pastāv arī daudzas citas globālas problēmas, piemēram, valstu tiesiskā regulējuma neatbilstība, valstu un reģionu spēju tehniskā un politiskā nepietiekamība, starptautiskas struktūras NFP apkarošanai nepietiekamība un globālu finanšu darījumu nepārskatāmība; |
| --- | --- |

K.

tā kā līdzās NFP pastāv arī daudzas citas globālas problēmas, piemēram, valstu tiesiskā regulējuma neatbilstība, valstu un reģionu spēju tehniskā un politiskā nepietiekamība, starptautiskas struktūras NFP apkarošanai nepietiekamība un globālu finanšu darījumu nepārskatāmība;

| L. | tā kā NFP attiecas arī uz noziedzīgām darbībām, piemēram, cilvēku tirdzniecību, narkotiku tirdzniecību un ieroču nelikumīgu tirdzniecību, kontrabandu un finanšu krāpšanu, kā arī neatļautiem vai nenodrošinātiem aizdevumiem, noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un manipulēšanu akciju un obligāciju tirgos; |
| --- | --- |

L.

tā kā NFP attiecas arī uz noziedzīgām darbībām, piemēram, cilvēku tirdzniecību, narkotiku tirdzniecību un ieroču nelikumīgu tirdzniecību, kontrabandu un finanšu krāpšanu, kā arī neatļautiem vai nenodrošinātiem aizdevumiem, noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un manipulēšanu akciju un obligāciju tirgos;

| M. | tā kā starptautiskā līmenī jau ir uzsākti daudzi pasākumi un iniciatīvas, piemēram, ESAO daudzpusējā Konvencija par savstarpēju administratīvo palīdzību nodokļu jomā, ESAO Pasaules forums par pārredzamības un informācijas apmaiņas jautājumiem nodokļu jomā, Ieguves rūpniecības pārredzamības iniciatīva (EITI), ANO Pretkorupcijas konvencija, ANO Ekspertu komiteja par starptautisko sadarbību nodokļu jautājumos un Āfrikas Nodokļu administrācijas forums; |
| --- | --- |

M.

tā kā starptautiskā līmenī jau ir uzsākti daudzi pasākumi un iniciatīvas, piemēram, ESAO daudzpusējā Konvencija par savstarpēju administratīvo palīdzību nodokļu jomā, ESAO Pasaules forums par pārredzamības un informācijas apmaiņas jautājumiem nodokļu jomā, Ieguves rūpniecības pārredzamības iniciatīva (EITI), ANO Pretkorupcijas konvencija, ANO Ekspertu komiteja par starptautisko sadarbību nodokļu jautājumos un Āfrikas Nodokļu administrācijas forums;

| N. | tā kā ir atzinīgi vērtējams, ka daudzas ĀKK valstis ir šo starptautisko instrumentu dalībnieces un ir apņēmušās tos īstenot; |
| --- | --- |

N.

tā kā ir atzinīgi vērtējams, ka daudzas ĀKK valstis ir šo starptautisko instrumentu dalībnieces un ir apņēmušās tos īstenot;

| O. | tā kā jauniešu skaita straujais pieaugums, kura dēļ Āfrika dažu gadu laikā kļūs par visapdzīvotāko reģionu, varētu palielināt bezdarbu un sociālpolitisko nestabilitāti; |
| --- | --- |

O.

tā kā jauniešu skaita straujais pieaugums, kura dēļ Āfrika dažu gadu laikā kļūs par visapdzīvotāko reģionu, varētu palielināt bezdarbu un sociālpolitisko nestabilitāti;

| 1. | pauž stingru pārliecību, ka NFP novēršanas centieniem primāri ir jābūt politiskiem un ka cīņai pret noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, nodokļu apiešanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, agresīvu nodokļu plānošanu un korupciju arī turpmāk jābūt starptautiskās darba kārtības augšgalā, jo šīs problēmas rada nopietnas bažas saistībā ar zemo ekonomikas izaugsmi dažās ĀKK valstīs, augsto nabadzības līmeni un augošo nepieciešamību pēc resursiem, tāpēc ka samazinās publiskais atbalsts; |
| --- | --- |

1.

pauž stingru pārliecību, ka NFP novēršanas centieniem primāri ir jābūt politiskiem un ka cīņai pret noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, nodokļu apiešanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, agresīvu nodokļu plānošanu un korupciju arī turpmāk jābūt starptautiskās darba kārtības augšgalā, jo šīs problēmas rada nopietnas bažas saistībā ar zemo ekonomikas izaugsmi dažās ĀKK valstīs, augsto nabadzības līmeni un augošo nepieciešamību pēc resursiem, tāpēc ka samazinās publiskais atbalsts;

| 2. | atgādina – lai īstenotu pasākumus pret NFP, nepieciešama spēcīga starptautiska sadarbība un visu valsts un starptautisko dalībnieku, proti, valdību un vietējo iestāžu, valsts aģentūru, privātā sektora, reģionālo un starptautisko organizāciju un pilsoniskās sabiedrības, vienlaicīga iesaistīšanās; |
| --- | --- |

2.

atgādina – lai īstenotu pasākumus pret NFP, nepieciešama spēcīga starptautiska sadarbība un visu valsts un starptautisko dalībnieku, proti, valdību un vietējo iestāžu, valsts aģentūru, privātā sektora, reģionālo un starptautisko organizāciju un pilsoniskās sabiedrības, vienlaicīga iesaistīšanās;

| 3. | atgādina 2011. gada Pusanas Partnerības nolīguma pušu apņemšanos efektīvi sadarboties, lai veicinātu attīstību un pastiprinātu korupcijas un NFP apkarošanas pasākumus; |
| --- | --- |

3.

atgādina 2011. gada Pusanas Partnerības nolīguma pušu apņemšanos efektīvi sadarboties, lai veicinātu attīstību un pastiprinātu korupcijas un NFP apkarošanas pasākumus;

| 4. | atzīst daudzos pasākumus, kas starptautiskā līmenī ir īstenoti, lai cīnītos pret NFP, taču ar bažām norāda, ka lielākā daļa attiecīgo starptautisko konvenciju un iniciatīvu, kuru mērķis ir cīņa pret korupciju un NFP, to īstenošanas posmā nenodrošina konkrētus rezultātus; īpaši pauž nožēlu par to, ka šīs iniciatīvas bieži ir nepietiekami koordinētas, jo īpaši attiecībā uz līdzekļu atgūšanu, un nav saskaņotas, lai arī tās bieži ir papildinātas ar pasākumiem pret starptautisko terorismu un attiecīgajiem centieniem kontrolēt tā finansēšanu; atgādina, ka priekšnosacījums cīņai pret teroristu organizācijām destabilizētās valstīs joprojām ir to starptautiskās finanšu ieguves izmeklēšana un ieroču nelikumīgas tirdzniecības kanālu bloķēšana; |
| --- | --- |

4.

atzīst daudzos pasākumus, kas starptautiskā līmenī ir īstenoti, lai cīnītos pret NFP, taču ar bažām norāda, ka lielākā daļa attiecīgo starptautisko konvenciju un iniciatīvu, kuru mērķis ir cīņa pret korupciju un NFP, to īstenošanas posmā nenodrošina konkrētus rezultātus; īpaši pauž nožēlu par to, ka šīs iniciatīvas bieži ir nepietiekami koordinētas, jo īpaši attiecībā uz līdzekļu atgūšanu, un nav saskaņotas, lai arī tās bieži ir papildinātas ar pasākumiem pret starptautisko terorismu un attiecīgajiem centieniem kontrolēt tā finansēšanu; atgādina, ka priekšnosacījums cīņai pret teroristu organizācijām destabilizētās valstīs joprojām ir to starptautiskās finanšu ieguves izmeklēšana un ieroču nelikumīgas tirdzniecības kanālu bloķēšana;

| 5. | atzīst – lai sasniegtu mērķus, iekšzemes politika ir jāsaskaņo ar globālo darba kārtību; uzsver, ka iekšzemes un starptautiskā līmenī ir nepieciešama politikas saskaņotība gan starp iestādēm, gan reformu ziņā; |
| --- | --- |

5.

atzīst – lai sasniegtu mērķus, iekšzemes politika ir jāsaskaņo ar globālo darba kārtību; uzsver, ka iekšzemes un starptautiskā līmenī ir nepieciešama politikas saskaņotība gan starp iestādēm, gan reformu ziņā;

| 6. | aicina dalībvalstis un ĀKK valstis strādāt ANO aizgādībā, lai noteiktu juridisku pienākumu attiecībā uz visu izrakteņu piegādes ķēdi, tādējādi patiešām rīkojoties, lai aizstāvētu cilvēktiesības, nevis lobiju un lielu uzņēmumu intereses; |
| --- | --- |

6.

aicina dalībvalstis un ĀKK valstis strādāt ANO aizgādībā, lai noteiktu juridisku pienākumu attiecībā uz visu izrakteņu piegādes ķēdi, tādējādi patiešām rīkojoties, lai aizstāvētu cilvēktiesības, nevis lobiju un lielu uzņēmumu intereses;

| 7. | atgādina, ka nodokļu oāzes, slepenību nodrošinošas jurisdikcijas un NFP mazina nodokļu bāzi, apdraud nodokļu sistēmas godīgumu un kropļo tirdzniecību un ieguldījumus; šajā saistībā stingri uzsver, ka visu veidu NFP novēršana ir būtiska, lai sasniegtu jaunās Ilgtspējīgas attīstības programmas 2030. gadam ekonomiskos un sociālos mērķus; |
| --- | --- |

7.

atgādina, ka nodokļu oāzes, slepenību nodrošinošas jurisdikcijas un NFP mazina nodokļu bāzi, apdraud nodokļu sistēmas godīgumu un kropļo tirdzniecību un ieguldījumus; šajā saistībā stingri uzsver, ka visu veidu NFP novēršana ir būtiska, lai sasniegtu jaunās Ilgtspējīgas attīstības programmas 2030. gadam ekonomiskos un sociālos mērķus;

| 8. | atgādina, ka iekšzemes resursu mobilizēšana, izmantojot nodokļus, ir svarīgākais ieņēmumu avots ilgtspējīgas attīstības finansēšanai; mudina starptautisko sabiedrību veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai īstenotu efektīvu un pārredzamu nodokļu un tirdzniecības politiku, un ņemt vērā ESAO, G20, G8, G77, Āfrikas Savienības, Pasaules Bankas, SVF un Āfrikas Attīstības bankas, kā arī privāto banku lielo nozīmi finanšu pārredzamības nodrošināšanā ĀKK valstīs un visā pasaulē; turklāt uzsver, ka jaunattīstības valstīm ir jāpastiprina līdzdalība globālajā nodokļu pārvaldībā; |
| --- | --- |

8.

atgādina, ka iekšzemes resursu mobilizēšana, izmantojot nodokļus, ir svarīgākais ieņēmumu avots ilgtspējīgas attīstības finansēšanai; mudina starptautisko sabiedrību veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai īstenotu efektīvu un pārredzamu nodokļu un tirdzniecības politiku, un ņemt vērā ESAO, G20, G8, G77, Āfrikas Savienības, Pasaules Bankas, SVF un Āfrikas Attīstības bankas, kā arī privāto banku lielo nozīmi finanšu pārredzamības nodrošināšanā ĀKK valstīs un visā pasaulē; turklāt uzsver, ka jaunattīstības valstīm ir jāpastiprina līdzdalība globālajā nodokļu pārvaldībā;

| 9. | uzsver, ka ĀKK valstis bieži saskaras ar lieliem politiskiem, tiesiskiem un administratīviem ierobežojumiem nodokļu ieņēmumu palielināšanas jomā; tādēļ uzskata, ka attīstības palīdzībai vajadzētu būt vērstai uz atbilstoša tiesiskā regulējuma izveidi un nodokļu iestāžu, kā arī par NFP apkarošanu atbildīgo iestāžu pilnvarošanu, nodrošinot tehnisko zinātību par resursu pārvaldību, finanšu izlūkošanu un pretkorupcijas regulējumu, jo īpaši attiecībā uz noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu, organizēto noziedzību un nelegālo tirdzniecību, un valstīm nozagto līdzekļu atgūšanu; |
| --- | --- |

9.

uzsver, ka ĀKK valstis bieži saskaras ar lieliem politiskiem, tiesiskiem un administratīviem ierobežojumiem nodokļu ieņēmumu palielināšanas jomā; tādēļ uzskata, ka attīstības palīdzībai vajadzētu būt vērstai uz atbilstoša tiesiskā regulējuma izveidi un nodokļu iestāžu, kā arī par NFP apkarošanu atbildīgo iestāžu pilnvarošanu, nodrošinot tehnisko zinātību par resursu pārvaldību, finanšu izlūkošanu un pretkorupcijas regulējumu, jo īpaši attiecībā uz noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu, organizēto noziedzību un nelegālo tirdzniecību, un valstīm nozagto līdzekļu atgūšanu;

| 10. | uzsver riskus, ar kādiem Āfrikas valstis saskaras, veidojot nelīdzsvarotas koncesijas attiecībā uz nodokļu dubultās uzlikšanas nolīgumiem, kā arī koncesijas līgumus par dabas resursu ieguvi; uzskata – lai novērstu nodokļu dubultās uzlikšanas nolīgumu ļaunprātīgu izmantošanu, būtu jāatbalsta ANO Nodokļu komitejas izstrādātā paraugkonvencija, jo tā nodrošina stingrākas tiesības uz nodokļu iekasēšanu ienākuma ieguves valstī nekā ESAO paraugs; |
| --- | --- |

10.

uzsver riskus, ar kādiem Āfrikas valstis saskaras, veidojot nelīdzsvarotas koncesijas attiecībā uz nodokļu dubultās uzlikšanas nolīgumiem, kā arī koncesijas līgumus par dabas resursu ieguvi; uzskata – lai novērstu nodokļu dubultās uzlikšanas nolīgumu ļaunprātīgu izmantošanu, būtu jāatbalsta ANO Nodokļu komitejas izstrādātā paraugkonvencija, jo tā nodrošina stingrākas tiesības uz nodokļu iekasēšanu ienākuma ieguves valstī nekā ESAO paraugs;

| 11. | norāda, ka ieguves rūpniecība, pakalpojumi un infrastruktūra, veselības aprūpes un izglītības nozare ir īpaši neaizsargāta pret korupciju, kas ir viens no NFP virzītājspēkiem; uzskata, ka Ieguves rūpniecības pārredzamības iniciatīva (EITI) būtu jānosaka par obligātu; aicina ĀKK valstis palielināt resursu līgumu, uzņēmumu finanšu pārskatu un revīziju, kā arī ieņēmumu iekasēšanas un sadalīšanas pārredzamību un pārskatatbildību, to iekļaujot savās korupcijas apkarošanas programmās; |
| --- | --- |

11.

norāda, ka ieguves rūpniecība, pakalpojumi un infrastruktūra, veselības aprūpes un izglītības nozare ir īpaši neaizsargāta pret korupciju, kas ir viens no NFP virzītājspēkiem; uzskata, ka Ieguves rūpniecības pārredzamības iniciatīva (EITI) būtu jānosaka par obligātu; aicina ĀKK valstis palielināt resursu līgumu, uzņēmumu finanšu pārskatu un revīziju, kā arī ieņēmumu iekasēšanas un sadalīšanas pārredzamību un pārskatatbildību, to iekļaujot savās korupcijas apkarošanas programmās;

| 12. | atgādina, ka nepārredzamas valsts iepirkuma un piegādes ķēdes var sniegt jaunas iespējas ar korupciju saistītām NFP; tāpēc uzskata, ka korupcijas apkarošanas centienus vajadzētu vērst arī uz publiskā iepirkuma prakses modernizāciju; |
| --- | --- |

12.

atgādina, ka nepārredzamas valsts iepirkuma un piegādes ķēdes var sniegt jaunas iespējas ar korupciju saistītām NFP; tāpēc uzskata, ka korupcijas apkarošanas centienus vajadzētu vērst arī uz publiskā iepirkuma prakses modernizāciju;

| 13. | ar bažām norāda, ka attīstības finanšu iestādes joprojām atbalsta daudzus ieguldījumus, kas tiek veikti ar nodokļu oāžu starpniecību, lielā mērā paļaujoties uz finanšu starpniekiem; uzsver, ka starptautiskām un reģionālām attīstības finanšu iestādēm un bankām ir būtiska loma atbildīgā finansēšanā un ka sadarbībai vajadzētu būt vērstai uz labas pārvaldības un valsts veidošanas stiprināšanu, lai ĀKK valstis varētu izmantot valsts ieņēmumus, ievērojot pārskatatbildības un atbildības principus; īpaši uzskata, ka attīstības finanšu iestādēm būtu jāiegulda līdzekļi tikai tādos uzņēmumos un fondos, kas ir gatavi publiskot faktiskās īpašumtiesības un ziņot par saviem finanšu pārskatiem katrā valstī; |
| --- | --- |

13.

ar bažām norāda, ka attīstības finanšu iestādes joprojām atbalsta daudzus ieguldījumus, kas tiek veikti ar nodokļu oāžu starpniecību, lielā mērā paļaujoties uz finanšu starpniekiem; uzsver, ka starptautiskām un reģionālām attīstības finanšu iestādēm un bankām ir būtiska loma atbildīgā finansēšanā un ka sadarbībai vajadzētu būt vērstai uz labas pārvaldības un valsts veidošanas stiprināšanu, lai ĀKK valstis varētu izmantot valsts ieņēmumus, ievērojot pārskatatbildības un atbildības principus; īpaši uzskata, ka attīstības finanšu iestādēm būtu jāiegulda līdzekļi tikai tādos uzņēmumos un fondos, kas ir gatavi publiskot faktiskās īpašumtiesības un ziņot par saviem finanšu pārskatiem katrā valstī;

| 14. | aicina ES aktīvāk sniegt finansiālu un tehnisku palīdzību jaunattīstības valstīm, lai tās varētu reaģēt uz jauniem globāliem standartiem cīņā pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, tostarp veikt automātisku informācijas apmaiņu; |
| --- | --- |

14.

aicina ES aktīvāk sniegt finansiālu un tehnisku palīdzību jaunattīstības valstīm, lai tās varētu reaģēt uz jauniem globāliem standartiem cīņā pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, tostarp veikt automātisku informācijas apmaiņu;

| 15. | aicina ES pilnībā izmantot ESAO nodokļu paraugkonvenciju, tostarp neobligāto noteikumu par palīdzību nodokļu iekasēšanā, kas var būt iekļauts divpusējās konvencijās, uz kuru pamata katra valsts piekrīt sniegt palīdzību otras dalībvalsts noteikto nodokļu iekasēšanā; |
| --- | --- |

15.

aicina ES pilnībā izmantot ESAO nodokļu paraugkonvenciju, tostarp neobligāto noteikumu par palīdzību nodokļu iekasēšanā, kas var būt iekļauts divpusējās konvencijās, uz kuru pamata katra valsts piekrīt sniegt palīdzību otras dalībvalsts noteikto nodokļu iekasēšanā;

| 16. | uzstāj, ka ar sadarbības un informācijas apmaiņas palīdzību ir jāapkaro nodokļu bāzes mazināšanās un peļņas novirzīšana uz valstīm un teritorijām, kas nesadarbojas, un bankām, tostarp attīstīto valstu bankām, kas piemēro banku darbības slepenību; turklāt aicina visas valstis un teritorijas, kas to vēl nav izdarījušas, izpildīt vienotos globālos standartus attiecībā uz automātisku informācijas apmaiņu par finanšu pārskatiem; |
| --- | --- |

16.

uzstāj, ka ar sadarbības un informācijas apmaiņas palīdzību ir jāapkaro nodokļu bāzes mazināšanās un peļņas novirzīšana uz valstīm un teritorijām, kas nesadarbojas, un bankām, tostarp attīstīto valstu bankām, kas piemēro banku darbības slepenību; turklāt aicina visas valstis un teritorijas, kas to vēl nav izdarījušas, izpildīt vienotos globālos standartus attiecībā uz automātisku informācijas apmaiņu par finanšu pārskatiem;

| 17. | prasa publiskot informāciju par uzņēmumu faktiskajām īpašumtiesībām attiecībā uz visām korporatīvajām struktūrām, tostarp trastiem, fondiem un pastkastītes uzņēmumiem, un atkārtoti prasa starptautiskiem uzņēmumiem, pamatojoties uz G20 un ESAO paraugiem, publiskot ziņojumus par katru valsti, lai apturētu nodokļu bāzes mazināšanos un peļņas novirzīšanu; uzskata, ka starptautisku uzņēmumu peļņa būtu jāapliek ar nodokļiem tajā valstī, kurā šī peļņa tika gūta; tāpat uzskata, ka būtu jāpublisko nodokļu stimuli; |
| --- | --- |

17.

prasa publiskot informāciju par uzņēmumu faktiskajām īpašumtiesībām attiecībā uz visām korporatīvajām struktūrām, tostarp trastiem, fondiem un pastkastītes uzņēmumiem, un atkārtoti prasa starptautiskiem uzņēmumiem, pamatojoties uz G20 un ESAO paraugiem, publiskot ziņojumus par katru valsti, lai apturētu nodokļu bāzes mazināšanos un peļņas novirzīšanu; uzskata, ka starptautisku uzņēmumu peļņa būtu jāapliek ar nodokļiem tajā valstī, kurā šī peļņa tika gūta; tāpat uzskata, ka būtu jāpublisko nodokļu stimuli;

| 18. | atgādina, ka sadarbība un informācijas apmaiņa starp dažādiem izlūkošanas dienestiem ir svarīga, un tādēļ prasa stiprināt reģionālo sadarbību, lai kopīgi sagatavotu nodokļu informācijas apmaiņas paraugnolīgumu ar mērķi novērst ļaunprātīgu izmantošanu; |
| --- | --- |

18.

atgādina, ka sadarbība un informācijas apmaiņa starp dažādiem izlūkošanas dienestiem ir svarīga, un tādēļ prasa stiprināt reģionālo sadarbību, lai kopīgi sagatavotu nodokļu informācijas apmaiņas paraugnolīgumu ar mērķi novērst ļaunprātīgu izmantošanu;

| 19. | atzīst, ka daudzas ĀKK valstis, atbilstoši savas ekonomikas attīstībai un diversifikācijas stratēģijām un likumīgi izmantojot globalizācijas iespējas, ir izstrādājušas vai izstrādā savu finanšu pakalpojumu nozari, neraugoties uz daudzajiem ierobežojumiem, un ir apņēmušās nodrošināt pilnīgu atbilstību starptautiskajām normām un standartiem; |
| --- | --- |

19.

atzīst, ka daudzas ĀKK valstis, atbilstoši savas ekonomikas attīstībai un diversifikācijas stratēģijām un likumīgi izmantojot globalizācijas iespējas, ir izstrādājušas vai izstrādā savu finanšu pakalpojumu nozari, neraugoties uz daudzajiem ierobežojumiem, un ir apņēmušās nodrošināt pilnīgu atbilstību starptautiskajām normām un standartiem;

| 20. | mudina finanšu centrus, tostarp ārzonas finanšu centrus, kam ir pārbaudīti augsts slepenības līmenis, sadarboties globālajā cīņā pret NFP un ievērot vispārpieņemtos pārredzamības standartus un uzskata, ka nesadarbošanās gadījumā, ja ir izsmeltas visas iespējas veidot dialogu un apspriesties ar attiecīgajām valstīm un teritorijām, būtu jāapsver sankcijas, pamatojoties uz skaidri noteiktiem un starptautiski pieņemamiem kritērijiem; |
| --- | --- |

20.

mudina finanšu centrus, tostarp ārzonas finanšu centrus, kam ir pārbaudīti augsts slepenības līmenis, sadarboties globālajā cīņā pret NFP un ievērot vispārpieņemtos pārredzamības standartus un uzskata, ka nesadarbošanās gadījumā, ja ir izsmeltas visas iespējas veidot dialogu un apspriesties ar attiecīgajām valstīm un teritorijām, būtu jāapsver sankcijas, pamatojoties uz skaidri noteiktiem un starptautiski pieņemamiem kritērijiem;

| 21. | aicina visas ĀKK valstis un ES dalībvalstis nodrošināt sabiedrībai piekļuvi informācijai par valsts un vietējo iestāžu budžetu, lai aizsargātu valsts līdzekļu novirzīšanu uz NFP; |
| --- | --- |

21.

aicina visas ĀKK valstis un ES dalībvalstis nodrošināt sabiedrībai piekļuvi informācijai par valsts un vietējo iestāžu budžetu, lai aizsargātu valsts līdzekļu novirzīšanu uz NFP;

| 22. | aicina visas ĀKK valstis izveidot salīdzinošas izvērtēšanas mehānismu, kas attiecas uz cīņu pret nelegālām finanšu plūsmām; |
| --- | --- |

22.

aicina visas ĀKK valstis izveidot salīdzinošas izvērtēšanas mehānismu, kas attiecas uz cīņu pret nelegālām finanšu plūsmām;

| 23. | atgādina, ka nodokļi jaunattīstības valstīs ir uzticams ieņēmumu avots, jo efektīva un pārredzama nodokļu sistēma nodrošina nepieciešamos līdzekļus, kas ļauj sniegt piekļuvi sabiedriskajiem pamatpakalpojumiem un mazināt sociālo nevienlīdzību; |
| --- | --- |

23.

atgādina, ka nodokļi jaunattīstības valstīs ir uzticams ieņēmumu avots, jo efektīva un pārredzama nodokļu sistēma nodrošina nepieciešamos līdzekļus, kas ļauj sniegt piekļuvi sabiedriskajiem pamatpakalpojumiem un mazināt sociālo nevienlīdzību;

| 24. | uzdod līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju ĀKK un ES Ministru padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Komisijai, Eiropadomei, Āfrikas Savienībai, Panāfrikas parlamentam, reģionālajiem un valstu parlamentiem, reģionālajām organizācijām, kas saistītas ar ĀKK valstīm, un EIB. |
| --- | --- |

24.

uzdod līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju ĀKK un ES Ministru padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Komisijai, Eiropadomei, Āfrikas Savienībai, Panāfrikas parlamentam, reģionālajiem un valstu parlamentiem, reģionālajām organizācijām, kas saistītas ar ĀKK valstīm, un EIB.

REZOLŪCIJA (1)

par problēmām saistībā ar ģimenes saimniecībām un maza apjoma lauksaimniecības produktu ražošanu ĀKK valstīs

ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja,

| — | tiekoties 2016. gada 19.–21. decembrī Nairobi (Kenijā), |
| --- | --- |

—

tiekoties 2016. gada 19.–21. decembrī Nairobi (Kenijā),

| — | ņemot vērā 2007. gada 28. jūnija rezolūciju par sīkzemnieku nabadzības samazināšanu ĀKK valstīs un 2013. gada 27. novembra rezolūciju par ganību lopkopības ietekmi uz sociālo jomu un vidi ĀKK valstīs, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2007. gada 28. jūnija rezolūciju par sīkzemnieku nabadzības samazināšanu ĀKK valstīs un 2013. gada 27. novembra rezolūciju par ganību lopkopības ietekmi uz sociālo jomu un vidi ĀKK valstīs,

| — | ņemot vērā Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas parakstīts 2000. gada 23. jūnijā Kotonū (Kotonū nolīgums), un jo īpaši tā 23. un 34. pantu, un Kotonū nolīguma pārskatīšanu 2005. un 2010. gadā (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas parakstīts 2000. gada 23. jūnijā Kotonū (Kotonū nolīgums), un jo īpaši tā 23. un 34. pantu, un Kotonū nolīguma pārskatīšanu 2005. un 2010. gadā (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2011. gada 27. septembra rezolūciju par ES politikas programmu jaunattīstības valstu atbalstīšanai, risinot ar pārtikas nodrošinājumu saistītās problēmas (3), 2013. gada 11. decembra rezolūciju par ES pieeju attiecībā uz noturību pret katastrofām un to riska mazināšanu jaunattīstības valstīs – pieredze, kas gūta saistībā ar pārtikas nodrošinājuma krīzēm (4), 2014. gada 13. marta rezolūciju par īpašumtiesību, valdījuma un labklājības celšanas lomu nabadzības izskaušanā un ilgtspējīgas attīstības veicināšanā jaunattīstības valstīs (5), 2015. gada 12. marta rezolūciju par Tanzāniju, jo īpaši par zemes sagrābšanas jautājumu (6) un 2016. gada 7. jūnija rezolūciju par Jauno aliansi pārtikas nodrošinājuma un uztura jomā (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2011. gada 27. septembra rezolūciju par ES politikas programmu jaunattīstības valstu atbalstīšanai, risinot ar pārtikas nodrošinājumu saistītās problēmas (3), 2013. gada 11. decembra rezolūciju par ES pieeju attiecībā uz noturību pret katastrofām un to riska mazināšanu jaunattīstības valstīs – pieredze, kas gūta saistībā ar pārtikas nodrošinājuma krīzēm (4), 2014. gada 13. marta rezolūciju par īpašumtiesību, valdījuma un labklājības celšanas lomu nabadzības izskaušanā un ilgtspējīgas attīstības veicināšanā jaunattīstības valstīs (5), 2015. gada 12. marta rezolūciju par Tanzāniju, jo īpaši par zemes sagrābšanas jautājumu (6) un 2016. gada 7. jūnija rezolūciju par Jauno aliansi pārtikas nodrošinājuma un uztura jomā (7),

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 31. marta paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam “ES politikas programma jaunattīstības valstu atbalstīšanai, risinot ar pārtikas nodrošinājumu saistītās problēmas” (8) un Padomes 2010. gada 10. maijā pieņemtos secinājumus par politikas programmu (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 31. marta paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam “ES politikas programma jaunattīstības valstu atbalstīšanai, risinot ar pārtikas nodrošinājumu saistītās problēmas” (8) un Padomes 2010. gada 10. maijā pieņemtos secinājumus par politikas programmu (9),

| — | ņemot vērā Padomes 2013. gada 28. maija secinājumus par pārtikas un uztura nodrošinājumu saistībā ar ārējo palīdzību (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2013. gada 28. maija secinājumus par pārtikas un uztura nodrošinājumu saistībā ar ārējo palīdzību (10),

| — | ņemot vērā Komisijas 2014. gada 3. jūlija rīcības plānu uztura jomā (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2014. gada 3. jūlija rīcības plānu uztura jomā (11),

| — | ņemot vērā ANO ilgtspējīgas attīstības samitu un Ģenerālās asamblejas 2015. gada 25. septembrī pieņemto noslēguma dokumentu “Pārveidosim mūsu pasauli: ilgtspējīgas attīstības programma 2030. gadam”, jo īpaši šajā programmā izklāstītajos ilgtspējīgas attīstības mērķos (IAM) iekļauto 2. mērķi, proti, novērst badu, panākt pārtikas nodrošinājumu un labāku uzturu un sekmēt ilgtspējīgu lauksaimniecību (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO ilgtspējīgas attīstības samitu un Ģenerālās asamblejas 2015. gada 25. septembrī pieņemto noslēguma dokumentu “Pārveidosim mūsu pasauli: ilgtspējīgas attīstības programma 2030. gadam”, jo īpaši šajā programmā izklāstītajos ilgtspējīgas attīstības mērķos (IAM) iekļauto 2. mērķi, proti, novērst badu, panākt pārtikas nodrošinājumu un labāku uzturu un sekmēt ilgtspējīgu lauksaimniecību (12),

| — | ņemot vērā Parīzes nolīgumu, ko 2015. gada 12. decembrī noslēgušas Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencijas par klimata pārmaiņām parakstītājas dalībvalstis (13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parīzes nolīgumu, ko 2015. gada 12. decembrī noslēgušas Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencijas par klimata pārmaiņām parakstītājas dalībvalstis (13),

| — | ņemot vērā Āfrikas Vispārējo lauksaimniecības attīstības programmu (CAADP), par kuru Āfrikas Savienības (ĀS) valstis vienojās 2002. gadā (14), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas Vispārējo lauksaimniecības attīstības programmu (CAADP), par kuru Āfrikas Savienības (ĀS) valstis vienojās 2002. gadā (14),

| — | ņemot vērā ĀS valstu vadītāju augstākā līmeņa sanāksmi, kura notika 2003. gadā Maputu (Mozambika) un kurā ĀS valdības vienojās ieguldīt vairāk nekā 10 % no sava kopējā nacionālā budžeta asignējumiem lauksaimniecības nozarē (15), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ĀS valstu vadītāju augstākā līmeņa sanāksmi, kura notika 2003. gadā Maputu (Mozambika) un kurā ĀS valdības vienojās ieguldīt vairāk nekā 10 % no sava kopējā nacionālā budžeta asignējumiem lauksaimniecības nozarē (15),

| — | ņemot vērā ANO 1966. gada 16. decembra Starptautisko paktu par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO 1966. gada 16. decembra Starptautisko paktu par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām,

| — | ņemot vērā, to ka 2014. gadu ANO bija noteikusi par Starptautisko ģimenes lauksaimniecības gadu (16), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā, to ka 2014. gadu ANO bija noteikusi par Starptautisko ģimenes lauksaimniecības gadu (16),

| — | ņemot vērā Āfrikas Savienības dokumentu “Ganību lopkopības ietvarpolitika Āfrikā: ganību lopkopju kopienu dzīves apstākļu, iztikas līdzekļu un tiesību nodrošināšana, aizsardzība un uzlabošana”, ko 2010. gada oktobrī pieņēma Āfrikas lauksaimniecības ministru konferencē un 2011. gada janvārī apstiprināja Izpildpadomes 18. kārtējā sesijā Adisabebā (Etiopijā), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas Savienības dokumentu “Ganību lopkopības ietvarpolitika Āfrikā: ganību lopkopju kopienu dzīves apstākļu, iztikas līdzekļu un tiesību nodrošināšana, aizsardzība un uzlabošana”, ko 2010. gada oktobrī pieņēma Āfrikas lauksaimniecības ministru konferencē un 2011. gada janvārī apstiprināja Izpildpadomes 18. kārtējā sesijā Adisabebā (Etiopijā),

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu par uzņēmumu atbildību par nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem trešās valstīs (17), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu par uzņēmumu atbildību par nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem trešās valstīs (17),

| — | ņemot vērā ĀS 2012. gada jūlija valstu un valdību vadītāju asambleju, kurā 2014. gads tika pasludināts par Āfrikas lauksaimniecības un pārtikas nodrošinājuma gadu (18), atzīmējot desmito CAADP pieņemšanas gadadienu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ĀS 2012. gada jūlija valstu un valdību vadītāju asambleju, kurā 2014. gads tika pasludināts par Āfrikas lauksaimniecības un pārtikas nodrošinājuma gadu (18), atzīmējot desmito CAADP pieņemšanas gadadienu,

| — | ņemot vērā 2015. gada 15. oktobra Milānas Pilsētu paktu pārtikas politikas jomā, ko ierosināja Milānas pilsētas dome, parakstīja 113 pilsētas visā pasaulē un iesniedza ANO ģenerālsekretāram Ban Ki-Moon un kas apliecina to, cik būtiska nozīme ir pilsētām ilgtspējīgas pārtikas politikas izstrādē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 15. oktobra Milānas Pilsētu paktu pārtikas politikas jomā, ko ierosināja Milānas pilsētas dome, parakstīja 113 pilsētas visā pasaulē un iesniedza ANO ģenerālsekretāram Ban Ki-Moon un kas apliecina to, cik būtiska nozīme ir pilsētām ilgtspējīgas pārtikas politikas izstrādē,

| — | ņemot vērā deklarāciju “Paātrināta lauksaimnieciskās ražošanas izaugsme un pārveide kopīgas pārticības un labākas dzīves kvalitātes vārdā”, kuru 2014. gada 27. jūnijā pieņēma ĀS valstu vadītāji Malabo (Ekvatoriālā Gvineja) notikušajā augstākā līmeņa sanāksmē un kurā ĀS valstu valdības atkārtoti apņēmās vismaz 10 % no publiskajiem izdevumiem atvēlēt lauksaimniecībai (19), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā deklarāciju “Paātrināta lauksaimnieciskās ražošanas izaugsme un pārveide kopīgas pārticības un labākas dzīves kvalitātes vārdā”, kuru 2014. gada 27. jūnijā pieņēma ĀS valstu vadītāji Malabo (Ekvatoriālā Gvineja) notikušajā augstākā līmeņa sanāksmē un kurā ĀS valstu valdības atkārtoti apņēmās vismaz 10 % no publiskajiem izdevumiem atvēlēt lauksaimniecībai (19),

| — | ņemot vērā G8 valstu grupas 2009. gada Akvilas pārtikas nodrošinājuma iniciatīvu (20), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā G8 valstu grupas 2009. gada Akvilas pārtikas nodrošinājuma iniciatīvu (20),

| — | ņemot vērā lauksaimniecības, zemkopības un lopkopības ministru apvienotajā konferencē 2009. gada aprīlī Adisabebā (Etiopijā) pieņemto Āfrikas zemes politikas vispārējo regulējumu un vadlīnijas (R&V) (21), kā arī ĀS valstu vadītāju 2009. gada jūlijā Sirtā (Lībijā) notikušajā augstākā līmeņa sanāksmē pieņemto deklarāciju “Zemes jautājumi un izaicinājumi Āfrikā” (22), kurā mudināts regulējumu un vadlīnijas īstenot praksē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā lauksaimniecības, zemkopības un lopkopības ministru apvienotajā konferencē 2009. gada aprīlī Adisabebā (Etiopijā) pieņemto Āfrikas zemes politikas vispārējo regulējumu un vadlīnijas (R&V) (21), kā arī ĀS valstu vadītāju 2009. gada jūlijā Sirtā (Lībijā) notikušajā augstākā līmeņa sanāksmē pieņemto deklarāciju “Zemes jautājumi un izaicinājumi Āfrikā” (22), kurā mudināts regulējumu un vadlīnijas īstenot praksē,

| — | ņemot vērā ĀS lauksaimniecības, lauku attīstības, zivsaimniecības un akvakultūras ministru Adisabebā 2014. gada 1. un 2. maijā notikušajā kopīgajā konferencē pieņemtos orientējošos principus attiecībā uz liela apmēra ieguldījumiem Āfrikas zemes fondā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ĀS lauksaimniecības, lauku attīstības, zivsaimniecības un akvakultūras ministru Adisabebā 2014. gada 1. un 2. maijā notikušajā kopīgajā konferencē pieņemtos orientējošos principus attiecībā uz liela apmēra ieguldījumiem Āfrikas zemes fondā,

| — | ņemot vērā ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO) 2004. gadā pieņemto dokumentu “Brīvprātīgi piemērojamas pamatnostādnes, lai atbalstītu tiesību uz pietiekamu pārtiku pakāpenisku īstenošanu, panākot pārtikas nodrošinājumu valsts līmenī” (23), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO) 2004. gadā pieņemto dokumentu “Brīvprātīgi piemērojamas pamatnostādnes, lai atbalstītu tiesību uz pietiekamu pārtiku pakāpenisku īstenošanu, panākot pārtikas nodrošinājumu valsts līmenī” (23),

| — | ņemot vērā 1966. gada Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1966. gada Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām,

| — | ņemot vērā 1979. gada ANO Konvenciju par jebkādas sieviešu diskriminācijas izskaušanu (CEDAW) (24), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1979. gada ANO Konvenciju par jebkādas sieviešu diskriminācijas izskaušanu (CEDAW) (24),

| — | ņemot vērā 1987. gada Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību hartu (25), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1987. gada Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību hartu (25),

| — | ņemot vērā ANO 2007. gada Deklarāciju par pirmiedzīvotāju tautu tiesībām (26), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO 2007. gada Deklarāciju par pirmiedzīvotāju tautu tiesībām (26),

| — | ņemot vērā 2007. gada ANO pamatprincipus un vadlīnijas par izlikšanu no mājokļa un pārvietošanu, pamatojoties uz attīstības apsvērumiem (27), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2007. gada ANO pamatprincipus un vadlīnijas par izlikšanu no mājokļa un pārvietošanu, pamatojoties uz attīstības apsvērumiem (27),

| — | ņemot vērā orientējošos principus par uzņēmējdarbību un cilvēktiesībām, kurus 2011. gadā apstiprināja ANO Cilvēktiesību padome (28), un ESAO pamatnostādnes par daudznacionālajiem uzņēmumiem, kuras atjaunināja 2011. gadā (29), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā orientējošos principus par uzņēmējdarbību un cilvēktiesībām, kurus 2011. gadā apstiprināja ANO Cilvēktiesību padome (28), un ESAO pamatnostādnes par daudznacionālajiem uzņēmumiem, kuras atjaunināja 2011. gadā (29),

| — | ņemot vērā 2011. gada Pusanas Partnerību efektīvai sadarbībai attīstības jomā (30), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada Pusanas Partnerību efektīvai sadarbībai attīstības jomā (30),

| — | ņemot vērā 2012. gada brīvprātīgi piemērojamās pamatnostādnes par atbildīgu zemes, zivju akvatorijas un mežu īpašumtiesību pārvaldību (VGGT) (31), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada brīvprātīgi piemērojamās pamatnostādnes par atbildīgu zemes, zivju akvatorijas un mežu īpašumtiesību pārvaldību (VGGT) (31),

| — | ņemot vērā 1991. gada Starptautisko jaunu augu šķirņu aizsardzības konvenciju (UPOV konvenciju) (32), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1991. gada Starptautisko jaunu augu šķirņu aizsardzības konvenciju (UPOV konvenciju) (32),

| — | ņemot vērā Māstrihtas principus par valstu eksteritoriālajiem pienākumiem ekonomisko, sociālo un kultūras tiesību jomā (ETOP), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Māstrihtas principus par valstu eksteritoriālajiem pienākumiem ekonomisko, sociālo un kultūras tiesību jomā (ETOP),

| — | ņemot vērā 2001. gada Starptautisko līgumu par augu ģenētiskajiem resursiem pārtikai un lauksaimniecībai (ITPGRFA)
   (33), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2001. gada Starptautisko līgumu par augu ģenētiskajiem resursiem pārtikai un lauksaimniecībai (ITPGRFA)
   (33),

| — | ņemot vērā 1992. gada Konvenciju par bioloģisko daudzveidību un tās 2000. gada Kartahenas protokolu par bioloģisko drošību, un 2010. gada Nagojas protokolu par piekļuvi ģenētiskajiem resursiem un to ieguvumu taisnīgu un godīgu sadali, kas gūti no šo resursu izmantošanas (34), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1992. gada Konvenciju par bioloģisko daudzveidību un tās 2000. gada Kartahenas protokolu par bioloģisko drošību, un 2010. gada Nagojas protokolu par piekļuvi ģenētiskajiem resursiem un to ieguvumu taisnīgu un godīgu sadali, kas gūti no šo resursu izmantošanas (34),

| — | ņemot vērā Reglamenta 18. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 18. panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā Sociālo lietu un vides komitejas ziņojumu (ACP-EU/xxx.xxx vxx-xx), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Sociālo lietu un vides komitejas ziņojumu (ACP-EU/xxx.xxx vxx-xx),

| A. | tā kā parasti netiek pietiekami atzītas mazapjoma ražotāju, jo īpaši pirmiedzīvotāju tautu, ģimenes lauksaimnieku, sieviešu, ganību lopkopju un zvejnieku tiesības uz zemi, tādējādi padarot viņus neaizsargātus pret neatbilstīgiem darījumiem ar zemi, atsavināšanu bez piekrišanas vai taisnīgas kompensācijas trūkumu; |
| --- | --- |

A.

tā kā parasti netiek pietiekami atzītas mazapjoma ražotāju, jo īpaši pirmiedzīvotāju tautu, ģimenes lauksaimnieku, sieviešu, ganību lopkopju un zvejnieku tiesības uz zemi, tādējādi padarot viņus neaizsargātus pret neatbilstīgiem darījumiem ar zemi, atsavināšanu bez piekrišanas vai taisnīgas kompensācijas trūkumu;

| B. | tā kā zemes sagrābšanas nodarītais kaitējums ir lielāks nekā tās sniegtie ieguvumi; tā kā, lai atbrīvotu ceļu nekustamā īpašuma attīstītājiem, tiek nodedzinātas un iznīcinātas apmetnes un pieejamās pārcelšanas vietas bieži atrodas tālu no galvenajiem uzņēmējdarbības centriem, tādējādi lauksaimnieki ir spiesti dzīvot tālu no savu galveno ienākumu gūšanas vietām; |
| --- | --- |

B.

tā kā zemes sagrābšanas nodarītais kaitējums ir lielāks nekā tās sniegtie ieguvumi; tā kā, lai atbrīvotu ceļu nekustamā īpašuma attīstītājiem, tiek nodedzinātas un iznīcinātas apmetnes un pieejamās pārcelšanas vietas bieži atrodas tālu no galvenajiem uzņēmējdarbības centriem, tādējādi lauksaimnieki ir spiesti dzīvot tālu no savu galveno ienākumu gūšanas vietām;

| C. | tā kā tiešais finansējums un privātie ieguldījumi mazapjoma lauksaimniecībā ĀKK valstīs pēdējo trīsdesmit gadu laikā ir samazinājušies, savukārt ir pieaugusi valstu ar zemiem ienākumiem atkarība no pārtikas importa, padarot tās neaizsargātas pret cenu svārstībām starptautiskos tirgos; |
| --- | --- |

C.

tā kā tiešais finansējums un privātie ieguldījumi mazapjoma lauksaimniecībā ĀKK valstīs pēdējo trīsdesmit gadu laikā ir samazinājušies, savukārt ir pieaugusi valstu ar zemiem ienākumiem atkarība no pārtikas importa, padarot tās neaizsargātas pret cenu svārstībām starptautiskos tirgos;

| D. | tā kā, lai ĀKK valstīs mazinātu nabadzību, ir svarīgi palielināt lauksaimniecības ražīgumu un mazapjoma ražotāju ienākumus, veicot ieguldījumus pārtikas nodrošinājumā un nodarbinātības drošībā, kā arī mazināt iejaukšanos tiesībās uz zemi; |
| --- | --- |

D.

tā kā, lai ĀKK valstīs mazinātu nabadzību, ir svarīgi palielināt lauksaimniecības ražīgumu un mazapjoma ražotāju ienākumus, veicot ieguldījumus pārtikas nodrošinājumā un nodarbinātības drošībā, kā arī mazināt iejaukšanos tiesībās uz zemi;

| E. | tā kā plašas publiskās un privātās partnerības (PPP) ļauj lieliem lauksaimniecības uzņēmumiem dominēt ĀKK lauksaimniecībā, tādējādi izslēdzot vietējās saimniecības; |
| --- | --- |

E.

tā kā plašas publiskās un privātās partnerības (PPP) ļauj lieliem lauksaimniecības uzņēmumiem dominēt ĀKK lauksaimniecībā, tādējādi izslēdzot vietējās saimniecības;

| F. | tā kā 2030. gada ilgtspējīgas attīstības programmā un 2015. gada Parīzes nolīgumā par klimata pārmaiņām ir uzsvērta tāda lauksaimniecības modeļa attīstīšanas nozīme, kurš uzlabo noturību pret katastrofām un rada ilgtspējīgas pārtikas sistēmas; |
| --- | --- |

F.

tā kā 2030. gada ilgtspējīgas attīstības programmā un 2015. gada Parīzes nolīgumā par klimata pārmaiņām ir uzsvērta tāda lauksaimniecības modeļa attīstīšanas nozīme, kurš uzlabo noturību pret katastrofām un rada ilgtspējīgas pārtikas sistēmas;

| G. | tā kā 2008. gada pārtikas krīzes dēļ tika vispārēji atzīta nepieciešamība atbalstīt mazo lauksaimnieku veikto pārtikas ražošanu vietējiem tirgiem; |
| --- | --- |

G.

tā kā 2008. gada pārtikas krīzes dēļ tika vispārēji atzīta nepieciešamība atbalstīt mazo lauksaimnieku veikto pārtikas ražošanu vietējiem tirgiem;

| H. | tā kā strukturālo pielāgojumu programmu sākšana 20. gadsimta 80. gadu sākumā attīstīja uz eksportu orientētu lauksaimniecību, kurā par prioritāti uzskatīja ienesīgo kultūru audzēšanu arvien lielākā apjomā globālā tirgus vajadzībām; tā kā šāda izvēle nozīmēja uzsvaru uz lielapjoma, ļoti kapitalizētu un mehanizētu ražošanu, savukārt mazapjoma lauksaimniecība tika zināmā mērā atstāta novārtā; |
| --- | --- |

H.

tā kā strukturālo pielāgojumu programmu sākšana 20. gadsimta 80. gadu sākumā attīstīja uz eksportu orientētu lauksaimniecību, kurā par prioritāti uzskatīja ienesīgo kultūru audzēšanu arvien lielākā apjomā globālā tirgus vajadzībām; tā kā šāda izvēle nozīmēja uzsvaru uz lielapjoma, ļoti kapitalizētu un mehanizētu ražošanu, savukārt mazapjoma lauksaimniecība tika zināmā mērā atstāta novārtā;

| I. | tā kā starptautiskie tirgi nākotnē kļūs vēl svārstīgāki; tā kā valstis nedrīkstētu uzņemties risku būt pārmērīgi atkarīgas no importa, bet tām galvenokārt būtu jāinvestē vietējā pārtikas ražošanā, lai stiprinātu izturību pret ārējiem faktoriem; |
| --- | --- |

I.

tā kā starptautiskie tirgi nākotnē kļūs vēl svārstīgāki; tā kā valstis nedrīkstētu uzņemties risku būt pārmērīgi atkarīgas no importa, bet tām galvenokārt būtu jāinvestē vietējā pārtikas ražošanā, lai stiprinātu izturību pret ārējiem faktoriem;

| J. | tā kā tā saukto izaugsmes centru mērķis ir piesaistīt starptautiskos ieguldītājus, piedāvājot zemi lieliem privātiem uzņēmumiem, un tā kā šis process nedrīkst notikt uz ģimenes lauksaimnieku rēķina; |
| --- | --- |

J.

tā kā tā saukto izaugsmes centru mērķis ir piesaistīt starptautiskos ieguldītājus, piedāvājot zemi lieliem privātiem uzņēmumiem, un tā kā šis process nedrīkst notikt uz ģimenes lauksaimnieku rēķina;

| K. | tā kā lauksaimnieku tiesības brīvi ražot sēklas, apmainīties ar tām un tās pārdot ir pamatā 90 % no lauksaimniecības iztikas līdzekļu ieguves Āfrikā, bet sēklu daudzveidība ir ļoti svarīga, lai panāktu lauksaimniecības noturību pret klimata pārmaiņām; |
| --- | --- |

K.

tā kā lauksaimnieku tiesības brīvi ražot sēklas, apmainīties ar tām un tās pārdot ir pamatā 90 % no lauksaimniecības iztikas līdzekļu ieguves Āfrikā, bet sēklu daudzveidība ir ļoti svarīga, lai panāktu lauksaimniecības noturību pret klimata pārmaiņām;

| L. | tā kā ģimenes lauksaimnieki un mazie lauksaimnieki ir apliecinājuši savu spēju ražot dažādus produktus, tostarp lopkopības un zivsaimniecības produktus, un palielināt pārtikas ražošanu ilgtspējīgi, piemērojot agroekoloģiskus paņēmienus; |
| --- | --- |

L.

tā kā ģimenes lauksaimnieki un mazie lauksaimnieki ir apliecinājuši savu spēju ražot dažādus produktus, tostarp lopkopības un zivsaimniecības produktus, un palielināt pārtikas ražošanu ilgtspējīgi, piemērojot agroekoloģiskus paņēmienus;

| M. | tā kā monokultūras var palielināt atkarību no ķīmiskā mēslojuma un pesticīdiem, kā arī izraisīt apjomīgu augsnes kvalitātes degradāciju un sekmēt klimata pārmaiņas; |
| --- | --- |

M.

tā kā monokultūras var palielināt atkarību no ķīmiskā mēslojuma un pesticīdiem, kā arī izraisīt apjomīgu augsnes kvalitātes degradāciju un sekmēt klimata pārmaiņas;

| N. | tā kā lielapjoma lauksaimniecība Āfrikā rada vismaz 14 % no visām gada siltumnīcefekta gāzu emisijām – lielākoties tāpēc, ka tiek izmantots slāpekļa mēslojums, – un tā kā tādējādi šis kontinents kopš 2000. gada ir trešais lielākais emisiju radītājs (35); |
| --- | --- |

N.

tā kā lielapjoma lauksaimniecība Āfrikā rada vismaz 14 % no visām gada siltumnīcefekta gāzu emisijām – lielākoties tāpēc, ka tiek izmantots slāpekļa mēslojums, – un tā kā tādējādi šis kontinents kopš 2000. gada ir trešais lielākais emisiju radītājs (35);

| O. | tā kā dzimums un apmācība ir ļoti svarīgi aspekti saistībā ar ieguldījumiem lauksaimniecībā ĀKK valstīs; tā kā nozares ekonomiskajai attīstībai ir ļoti svarīgi, lai sievietēm tiktu nodrošinātas iespējas mazapjoma lauksaimniecībā būt aktīvām un kvalificētām pārmaiņu veicinātājām, tā kā lauku apvidos dzīvojošās sievietes ilgstoši ir diskriminētas attiecībā uz piekļuvi virknei ražošanas līdzekļu, tostarp zemei, kredītiem, izejvielām un pakalpojumiem; |
| --- | --- |

O.

tā kā dzimums un apmācība ir ļoti svarīgi aspekti saistībā ar ieguldījumiem lauksaimniecībā ĀKK valstīs; tā kā nozares ekonomiskajai attīstībai ir ļoti svarīgi, lai sievietēm tiktu nodrošinātas iespējas mazapjoma lauksaimniecībā būt aktīvām un kvalificētām pārmaiņu veicinātājām, tā kā lauku apvidos dzīvojošās sievietes ilgstoši ir diskriminētas attiecībā uz piekļuvi virknei ražošanas līdzekļu, tostarp zemei, kredītiem, izejvielām un pakalpojumiem;

| P. | tā kā saskaņā ar FAO aplēsēm visā pasaulē aptuveni 75 % no augu bioloģiskās daudzveidības ir zuduši; tā kā liela apmēra ģenētiskā erozija pastiprina mūsu neaizsargātību pret klimata pārmaiņām un jaunu kaitēkļu un slimību rašanos; |
| --- | --- |

P.

tā kā saskaņā ar FAO aplēsēm visā pasaulē aptuveni 75 % no augu bioloģiskās daudzveidības ir zuduši; tā kā liela apmēra ģenētiskā erozija pastiprina mūsu neaizsargātību pret klimata pārmaiņām un jaunu kaitēkļu un slimību rašanos;

| Q. | tā kā kontrole pār sēklām, īpašumtiesības uz tām un sēklu pieejamība ir būtiski nosacījumi nabadzīgo lauksaimnieku pārtikas nodrošinājuma noturīguma garantēšanai; |
| --- | --- |

Q.

tā kā kontrole pār sēklām, īpašumtiesības uz tām un sēklu pieejamība ir būtiski nosacījumi nabadzīgo lauksaimnieku pārtikas nodrošinājuma noturīguma garantēšanai;

| R. | tā kā ģimenes saimniecības bieži zemi izmanto produktīvāk nekā lielākas saimniecības, taču tajās katra hektāra apstrādei tiek izmantots vairāk darbaspēka nekā lielākās saimniecībās; |
| --- | --- |

R.

tā kā ģimenes saimniecības bieži zemi izmanto produktīvāk nekā lielākas saimniecības, taču tajās katra hektāra apstrādei tiek izmantots vairāk darbaspēka nekā lielākās saimniecībās;

| S. | tā kā Āfrikā liela problēma ir lauksaimnieku piekļuve ūdenim; tā kā mazo saimniecību apūdeņošanas atbalstīšana, piešķirot finansējumu un sniedzot tehnisko palīdzību, varētu būtiski palielināt produktivitāti un ienākumus, jo piekļuve ūdenim nodrošina vietējās attīstības iespējas; |
| --- | --- |

S.

tā kā Āfrikā liela problēma ir lauksaimnieku piekļuve ūdenim; tā kā mazo saimniecību apūdeņošanas atbalstīšana, piešķirot finansējumu un sniedzot tehnisko palīdzību, varētu būtiski palielināt produktivitāti un ienākumus, jo piekļuve ūdenim nodrošina vietējās attīstības iespējas;

| T. | tā kā daudzi mazapjoma lauksaimnieki un lauku kopienas ievēro tradicionālu dzīvesveidu un turpina savu uzturu papildināt, uzņemot olbaltumvielas ar medījumdzīvnieku (savvaļas dzīvnieku) izcelsmes gaļu; tā kā ir arvien vairāk pierādījumu tam, ka šāda prakse nav ilgtspējīga; |
| --- | --- |

T.

tā kā daudzi mazapjoma lauksaimnieki un lauku kopienas ievēro tradicionālu dzīvesveidu un turpina savu uzturu papildināt, uzņemot olbaltumvielas ar medījumdzīvnieku (savvaļas dzīvnieku) izcelsmes gaļu; tā kā ir arvien vairāk pierādījumu tam, ka šāda prakse nav ilgtspējīga;

| U. | tā kā ģimenes lauksaimniecība un mazās lauku saimniecības ietekmē jaunattīstības valstu ekonomisko, politisko, sociālo un kultūras attīstību, kam būs tieša ietekme valsts veidošanas procesā; tā kā valsts veidošanas procesa neizdošanās varētu izraisīt politisko nestabilitāti, sociālos nemierus, netaisnību un sociālo un kultūras stagnāciju, tādējādi veicinot disfunkcionālu valstu rašanos; |
| --- | --- |

U.

tā kā ģimenes lauksaimniecība un mazās lauku saimniecības ietekmē jaunattīstības valstu ekonomisko, politisko, sociālo un kultūras attīstību, kam būs tieša ietekme valsts veidošanas procesā; tā kā valsts veidošanas procesa neizdošanās varētu izraisīt politisko nestabilitāti, sociālos nemierus, netaisnību un sociālo un kultūras stagnāciju, tādējādi veicinot disfunkcionālu valstu rašanos;

| V. | tā kā ģimenes lauku saimniecības būtiski veicina paaudžu savstarpējo solidaritāti un sociālo atbildību, kā arī atbildību pret vidi, tādējādi sekmējot ilgtspējīgu attīstību pat visnabadzīgākajos reģionos; |
| --- | --- |

V.

tā kā ģimenes lauku saimniecības būtiski veicina paaudžu savstarpējo solidaritāti un sociālo atbildību, kā arī atbildību pret vidi, tādējādi sekmējot ilgtspējīgu attīstību pat visnabadzīgākajos reģionos;

| W. | tā kā pasaules iedzīvotājiem (aptuveni 7,2 miljardiem cilvēku) uzturu nodrošina lauksaimnieciskās ražošanas sistēmas, ko veido vairāk nekā 570 miljoni lauku saimniecību visā pasaulē; tā kā mazapjoma lauksaimniecība ir pasaulē visizplatītākā lauksaimniecības sistēma; tā kā 73 % no visiem pasaules lauksaimniekiem pieder mazāk nekā 1 ha zemes un tā kā 85 % no tiem pieder mazāk nekā 2 ha; tā kā mazie lauksaimnieki jaunattīstības valstīs nodrošina lielu daļu lauksaimnieciskās ražošanas un tiem ir būtiska nozīme pārtikas nodrošinājuma un ekonomikas izaugsmes veicināšanā, darbvietu radīšanā un nabadzības mazināšanā; |
| --- | --- |

W.

tā kā pasaules iedzīvotājiem (aptuveni 7,2 miljardiem cilvēku) uzturu nodrošina lauksaimnieciskās ražošanas sistēmas, ko veido vairāk nekā 570 miljoni lauku saimniecību visā pasaulē; tā kā mazapjoma lauksaimniecība ir pasaulē visizplatītākā lauksaimniecības sistēma; tā kā 73 % no visiem pasaules lauksaimniekiem pieder mazāk nekā 1 ha zemes un tā kā 85 % no tiem pieder mazāk nekā 2 ha; tā kā mazie lauksaimnieki jaunattīstības valstīs nodrošina lielu daļu lauksaimnieciskās ražošanas un tiem ir būtiska nozīme pārtikas nodrošinājuma un ekonomikas izaugsmes veicināšanā, darbvietu radīšanā un nabadzības mazināšanā;

| X. | tā kā trūkst konkrētajiem apstākļiem piemērotas politikas, kas atbilstu situācijai katrā no ĀKK valstīm un kas nodrošinātu atbalstu ģimenes lauksaimniekiem un maziem lauksaimniekiem, lai veicinātu pašpietiekamību un ilgtspējīgas lauksaimniecības metodes, un tas papildina dažādās un sarežģītās problēmas, ar ko šie lauksaimnieki saskaras; |
| --- | --- |

X.

tā kā trūkst konkrētajiem apstākļiem piemērotas politikas, kas atbilstu situācijai katrā no ĀKK valstīm un kas nodrošinātu atbalstu ģimenes lauksaimniekiem un maziem lauksaimniekiem, lai veicinātu pašpietiekamību un ilgtspējīgas lauksaimniecības metodes, un tas papildina dažādās un sarežģītās problēmas, ar ko šie lauksaimnieki saskaras;

| Y. | tā kā inovācija lauksaimniecības nozarē ir svarīgs faktors darba un zemes izmantošanas efektivitātes uzlabošanai, lai tādējādi ģimenes, kurām pieder saimniecības un kuras tās vada, varētu izkļūt no nabadzības un sasniegt labklājību; |
| --- | --- |

Y.

tā kā inovācija lauksaimniecības nozarē ir svarīgs faktors darba un zemes izmantošanas efektivitātes uzlabošanai, lai tādējādi ģimenes, kurām pieder saimniecības un kuras tās vada, varētu izkļūt no nabadzības un sasniegt labklājību;

| Z. | tā kā cita starpā trūkst atbilstošu vietējā mēroga lauksaimniecības jomas pētījumu, lauksaimniecības konsultāciju pakalpojumu un apmācības, kas palīdzētu ģimenes lauksaimniekiem un maziem lauksaimniekiem, un tas ir kļuvis par vienu no faktoriem, kas kavē šīs nozares attīstību; |
| --- | --- |

Z.

tā kā cita starpā trūkst atbilstošu vietējā mēroga lauksaimniecības jomas pētījumu, lauksaimniecības konsultāciju pakalpojumu un apmācības, kas palīdzētu ģimenes lauksaimniekiem un maziem lauksaimniekiem, un tas ir kļuvis par vienu no faktoriem, kas kavē šīs nozares attīstību;

| AA. | tā kā ģimenes lauku saimniecības bieži sniedz jauniešiem vienīgo iespēju atrast darbu un iegūt darba prasmes, |
| --- | --- |

AA.

tā kā ģimenes lauku saimniecības bieži sniedz jauniešiem vienīgo iespēju atrast darbu un iegūt darba prasmes,

| 1. | aicina valdības un līdzekļu devējus apturēt vai pārskatīt visus politikas dokumentus un projektus, kas tieši sekmē un veicina zemes sagrābšanu vai netieši palielina spiedienu uz zemi un dabas resursiem un var izraisīt nopietnus cilvēktiesību pārkāpumus; |
| --- | --- |

1.

aicina valdības un līdzekļu devējus apturēt vai pārskatīt visus politikas dokumentus un projektus, kas tieši sekmē un veicina zemes sagrābšanu vai netieši palielina spiedienu uz zemi un dabas resursiem un var izraisīt nopietnus cilvēktiesību pārkāpumus;

| 2. | atgādina, ka viens no ilgtspējīgas attīstības mērķiem ir mērķis sekmēt ilgtspējīgu lauksaimniecību un ka tas ir jāsasniedz līdz 2030. gadam; |
| --- | --- |

2.

atgādina, ka viens no ilgtspējīgas attīstības mērķiem ir mērķis sekmēt ilgtspējīgu lauksaimniecību un ka tas ir jāsasniedz līdz 2030. gadam;

| 3. | mudina ES dalībvalstis izveidot tādus mehānismus, kas patiešām atbalsta ilgtspējīgu attīstību, kā arī instrumentus, piemēram, augkopības metožu paraugpraksi, ģimenes lauku saimniecību un vietējās ekonomikas atbalstam Subsahāras Āfrikā, atgādinot, ka ģimeņu lauksaimnieki un mazie lauksaimnieki saražo aptuveni 80 % no pasaules pārtikas un nodrošina vairāk nekā 60 % darbvietu ĀKK valstīs; uzsver, ka ražība ir izšķirošs faktors, lai gūtu ienākumus mazapjoma lauksaimniecībā; |
| --- | --- |

3.

mudina ES dalībvalstis izveidot tādus mehānismus, kas patiešām atbalsta ilgtspējīgu attīstību, kā arī instrumentus, piemēram, augkopības metožu paraugpraksi, ģimenes lauku saimniecību un vietējās ekonomikas atbalstam Subsahāras Āfrikā, atgādinot, ka ģimeņu lauksaimnieki un mazie lauksaimnieki saražo aptuveni 80 % no pasaules pārtikas un nodrošina vairāk nekā 60 % darbvietu ĀKK valstīs; uzsver, ka ražība ir izšķirošs faktors, lai gūtu ienākumus mazapjoma lauksaimniecībā;

| 4. | aicina ES, tās dalībvalstis un ĀKK valstis mudināt ģimenes lauku saimniecības piedalīties inovācijas atbalsta programmās un plašāk izmantot jau izstrādātās tehnoloģijas un metodes; norāda, ka jaunu tehnoloģiju un lauku saimniecību pārvaldības metožu izstrādē, pielāgošanā un izmantošanā jāņem vērā ģimeņu lauksaimniecības konkrētā struktūra katrā valstī, kā ziņojumā “Situācija pārtikas jomā un lauksaimniecībā – inovācija ģimenes lauksaimniecībā” ieteikusi FAO; |
| --- | --- |

4.

aicina ES, tās dalībvalstis un ĀKK valstis mudināt ģimenes lauku saimniecības piedalīties inovācijas atbalsta programmās un plašāk izmantot jau izstrādātās tehnoloģijas un metodes; norāda, ka jaunu tehnoloģiju un lauku saimniecību pārvaldības metožu izstrādē, pielāgošanā un izmantošanā jāņem vērā ģimeņu lauksaimniecības konkrētā struktūra katrā valstī, kā ziņojumā “Situācija pārtikas jomā un lauksaimniecībā – inovācija ģimenes lauksaimniecībā” ieteikusi FAO;

| 5. | uzsver, ka mazapjoma lauksaimniecība nodrošina vairāk nekā 80 % no pasaules lauksaimniecības produkcijas un tai ir liela nozīme pārtikas nodrošinājumā, nabadzības mazināšanā un dabas resursu ilgtspējīgā apsaimniekošanā; |
| --- | --- |

5.

uzsver, ka mazapjoma lauksaimniecība nodrošina vairāk nekā 80 % no pasaules lauksaimniecības produkcijas un tai ir liela nozīme pārtikas nodrošinājumā, nabadzības mazināšanā un dabas resursu ilgtspējīgā apsaimniekošanā;

| 6. | aicina ĀKK valstis aktīvāk iesaistīt jauniešus ģimenes lauksaimniecībā, lai to atbalstītu; |
| --- | --- |

6.

aicina ĀKK valstis aktīvāk iesaistīt jauniešus ģimenes lauksaimniecībā, lai to atbalstītu;

| 7. | norāda, ka lauksaimniecībā nodarbināto cilvēku novecošana, ierobežota piekļuve sociālajai aizsardzībai, līdzekļiem, finanšu pakalpojumiem, tirgiem un efektīviem popularizēšanas pakalpojumiem, kā arī vāja lauksaimnieku organizācija būtiski kavē mazapjoma lauksaimniecības attīstību un ierobežo jauniešu darba iespējas lauksaimniecības nozarē; |
| --- | --- |

7.

norāda, ka lauksaimniecībā nodarbināto cilvēku novecošana, ierobežota piekļuve sociālajai aizsardzībai, līdzekļiem, finanšu pakalpojumiem, tirgiem un efektīviem popularizēšanas pakalpojumiem, kā arī vāja lauksaimnieku organizācija būtiski kavē mazapjoma lauksaimniecības attīstību un ierobežo jauniešu darba iespējas lauksaimniecības nozarē;

| 8. | atgādina, ka, neraugoties uz daudzajiem šķēršļiem, ar ko tās saskaras, ģimenes lauksaimniecība un mazapjoma lauksaimniecība tomēr var būtiski sekmēt pārtikas nodrošinājumu, ekonomikas izaugsmi un nabadzības mazināšanu, kā arī radīt labas darbvietas sievietēm un vīriešiem lauku apvidos; |
| --- | --- |

8.

atgādina, ka, neraugoties uz daudzajiem šķēršļiem, ar ko tās saskaras, ģimenes lauksaimniecība un mazapjoma lauksaimniecība tomēr var būtiski sekmēt pārtikas nodrošinājumu, ekonomikas izaugsmi un nabadzības mazināšanu, kā arī radīt labas darbvietas sievietēm un vīriešiem lauku apvidos;

| 9. | aicina ES un tās dalībvalstis nodrošināt, ka ES reģistrētie ieguldītāji ievēro vietējo kopienu tiesības un mazo lauku saimniecību vajadzības, efektīvi īstenojot starptautiskos standartus, kas reglamentē atbildīgus ieguldījumus lauksaimniecībā, tostarp ĀS Āfrikas zemes politikas vispārējo regulējumu un vadlīnijas un tās orientējošos principus attiecībā uz liela apmēra ieguldījumiem Āfrikas zemes fondā, kā arī ievērojot orientējošos principus par uzņēmējdarbību un cilvēktiesībām un ESAO pamatnostādnes par daudznacionālajiem uzņēmumiem; |
| --- | --- |

9.

aicina ES un tās dalībvalstis nodrošināt, ka ES reģistrētie ieguldītāji ievēro vietējo kopienu tiesības un mazo lauku saimniecību vajadzības, efektīvi īstenojot starptautiskos standartus, kas reglamentē atbildīgus ieguldījumus lauksaimniecībā, tostarp ĀS Āfrikas zemes politikas vispārējo regulējumu un vadlīnijas un tās orientējošos principus attiecībā uz liela apmēra ieguldījumiem Āfrikas zemes fondā, kā arī ievērojot orientējošos principus par uzņēmējdarbību un cilvēktiesībām un ESAO pamatnostādnes par daudznacionālajiem uzņēmumiem;

| 10. | uzsver, ka atbalsts ir nepieciešams ne tikai mazapjoma lauksaimniekiem, bet arī lauku apvidu maziem un vidējiem uzņēmumiem, kas iepērk produktus no mazapjoma lauksaimniekiem un piegādā tiem preces; |
| --- | --- |

10.

uzsver, ka atbalsts ir nepieciešams ne tikai mazapjoma lauksaimniekiem, bet arī lauku apvidu maziem un vidējiem uzņēmumiem, kas iepērk produktus no mazapjoma lauksaimniekiem un piegādā tiem preces;

| 11. | atgādina, ka liela nozīme ir spēcīgai un aktīvai pakalpojumu nozarei, kas nodrošina mazapjoma lauksaimniecības saikni ar plašākiem tirgiem, ļaujot mazajiem lauksaimniekiem paplašināt un attīstīt savu uzņēmējdarbību; |
| --- | --- |

11.

atgādina, ka liela nozīme ir spēcīgai un aktīvai pakalpojumu nozarei, kas nodrošina mazapjoma lauksaimniecības saikni ar plašākiem tirgiem, ļaujot mazajiem lauksaimniekiem paplašināt un attīstīt savu uzņēmējdarbību;

| 12. | atgādina, ka 2013. gadā Kenijā tika atklāts liels ūdensnesējslānis, un tas liecina, ka Āfrika nebūt nav sausa un tajā ir plaši ūdens resursi; uzsver, ka lauksaimnieku galvenā problēma ir piekļuve šim ūdenim un ka tikai aptuveni 6 % no lauksaimniecības zemes ir ierīkotas apūdeņošanas sistēmas un tādējādi miljoni iedzīvotāju ir atkarīgi no lauksaimniecības, kurā izmanto lietusūdeni; |
| --- | --- |

12.

atgādina, ka 2013. gadā Kenijā tika atklāts liels ūdensnesējslānis, un tas liecina, ka Āfrika nebūt nav sausa un tajā ir plaši ūdens resursi; uzsver, ka lauksaimnieku galvenā problēma ir piekļuve šim ūdenim un ka tikai aptuveni 6 % no lauksaimniecības zemes ir ierīkotas apūdeņošanas sistēmas un tādējādi miljoni iedzīvotāju ir atkarīgi no lauksaimniecības, kurā izmanto lietusūdeni;

| 13. | atgādina, ka ūdens pieejamība lauksaimniekiem Āfrikā ir ļoti aktuāls jautājums, kā arī vietējās attīstības iespēja; uzsver, ka vēl viens šķērslis ir detalizētu hidroģeoloģisko karšu trūkums Āfrikā kopumā; |
| --- | --- |

13.

atgādina, ka ūdens pieejamība lauksaimniekiem Āfrikā ir ļoti aktuāls jautājums, kā arī vietējās attīstības iespēja; uzsver, ka vēl viens šķērslis ir detalizētu hidroģeoloģisko karšu trūkums Āfrikā kopumā;

| 14. | uzsver, ka ļoti svarīgi ir atrast iespēju veikt hidroģeoloģisko kartēšanu un publiskot šo informāciju vai padarīt to pieejamu mazajiem lauksaimniekiem, jo tas pilnībā mainītu lauksaimniecības un ekonomikas situāciju; |
| --- | --- |

14.

uzsver, ka ļoti svarīgi ir atrast iespēju veikt hidroģeoloģisko kartēšanu un publiskot šo informāciju vai padarīt to pieejamu mazajiem lauksaimniekiem, jo tas pilnībā mainītu lauksaimniecības un ekonomikas situāciju;

| 15. | atgādina, ka tad, ja lauksaimniecība spēj attīstīties vietējā līmenī, lauksaimnieki var nopelnīt vairāk līdzekļu, ko iespējams atkal ieguldīt vietējā ekonomikā, tādējādi uzlabojot spējas un efektivitāti un palielinot ienesīgumu; |
| --- | --- |

15.

atgādina, ka tad, ja lauksaimniecība spēj attīstīties vietējā līmenī, lauksaimnieki var nopelnīt vairāk līdzekļu, ko iespējams atkal ieguldīt vietējā ekonomikā, tādējādi uzlabojot spējas un efektivitāti un palielinot ienesīgumu;

| 16. | pauž bažas par to, ka daudzi darījumi ar zemi ir pretrunā principam, kas paredz iegūt iesaistīto kopienu brīvu, iepriekšēju un apzinātu piekrišanu; īpaši norāda uz to, ka lēmumu pieņemšanas procesā atbilstīgi Jaunās alianses pārtikas un uztura nodrošinājuma uzlabošanai Āfrikā (NAFSN) sadarbības satvaram nav tikušas iesaistītas visas ieinteresētās personas, jo īpaši mazie lauksaimnieki; |
| --- | --- |

16.

pauž bažas par to, ka daudzi darījumi ar zemi ir pretrunā principam, kas paredz iegūt iesaistīto kopienu brīvu, iepriekšēju un apzinātu piekrišanu; īpaši norāda uz to, ka lēmumu pieņemšanas procesā atbilstīgi Jaunās alianses pārtikas un uztura nodrošinājuma uzlabošanai Āfrikā (NAFSN) sadarbības satvaram nav tikušas iesaistītas visas ieinteresētās personas, jo īpaši mazie lauksaimnieki;

| 17. | uzsver, ka jāatjauno publiskie ieguldījumi ĀKK valstu lauksaimniecībā un prioritāte jāpiešķir ieguldījumiem lauksaimniecības papildpakalpojumos, tostarp apmācībā, un informēšanā par agroekoloģiju atbilstīgi secinājumiem Lauksaimniecības zināšanu, zinātnes un tehnoloģijas starptautiskajā novērtējumā attīstības jomā (IAASTD), ANO īpašā referenta par tiesībām uz pārtiku ieteikumiem un ilgtspējīgas attīstības mērķiem; |
| --- | --- |

17.

uzsver, ka jāatjauno publiskie ieguldījumi ĀKK valstu lauksaimniecībā un prioritāte jāpiešķir ieguldījumiem lauksaimniecības papildpakalpojumos, tostarp apmācībā, un informēšanā par agroekoloģiju atbilstīgi secinājumiem Lauksaimniecības zināšanu, zinātnes un tehnoloģijas starptautiskajā novērtējumā attīstības jomā (IAASTD), ANO īpašā referenta par tiesībām uz pārtiku ieteikumiem un ilgtspējīgas attīstības mērķiem;

| 18. | norāda, ka lauksaimniecības ieguldījumu politikas nostādnes pārsvarā sekmē zemes iegādi lielā apjomā un galvenokārt ir vērstas uz eksporta lauksaimniecību, kas nav saistīta ar vietējo ekonomiku; šajā saistībā aicina arī ĀKK valstīs popularizēt bioloģisko lauksaimniecību; atgādina, ka lielākajai daļai Āfrikas iedzīvotāju piekļuve zemei un īpašumtiesību stabilitāte ir izšķiroši faktori, lai tiktu nodrošinātas viņu tiesības uz pārtiku; aicina Āfrikas valstis atzīt visas likumīgās tiesības uz zemi, tostarp neformālās, pirmiedzīvotāju un paražu īpašumtiesības, lai atbalstītu ģimenes un mazās lauku saimniecības un vērstos pret zemes sagrābšanu; |
| --- | --- |

18.

norāda, ka lauksaimniecības ieguldījumu politikas nostādnes pārsvarā sekmē zemes iegādi lielā apjomā un galvenokārt ir vērstas uz eksporta lauksaimniecību, kas nav saistīta ar vietējo ekonomiku; šajā saistībā aicina arī ĀKK valstīs popularizēt bioloģisko lauksaimniecību; atgādina, ka lielākajai daļai Āfrikas iedzīvotāju piekļuve zemei un īpašumtiesību stabilitāte ir izšķiroši faktori, lai tiktu nodrošinātas viņu tiesības uz pārtiku; aicina Āfrikas valstis atzīt visas likumīgās tiesības uz zemi, tostarp neformālās, pirmiedzīvotāju un paražu īpašumtiesības, lai atbalstītu ģimenes un mazās lauku saimniecības un vērstos pret zemes sagrābšanu;

| 19. | uzsver, ka būtu juridiskas sistēmas ietvaros jāatzīst un jāaizsargā lietotāju tiesības (piemēram, ganību lopkopju tiesības), kas izriet no paražās balstītas zemes lietošanas kārtības, saskaņā ar Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību komisijas noteikumiem un lēmumiem; |
| --- | --- |

19.

uzsver, ka būtu juridiskas sistēmas ietvaros jāatzīst un jāaizsargā lietotāju tiesības (piemēram, ganību lopkopju tiesības), kas izriet no paražās balstītas zemes lietošanas kārtības, saskaņā ar Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību komisijas noteikumiem un lēmumiem;

| 20. | atgādina, ka FAO pamatnostādnēs par īpašumtiesībām, tostarp tajās, kas attiecas uz ganību lopkopību, ieteikts nodrošināt piekļuvi zemei; aicina ES aktīvi sekot līdzi tādiem darījumiem ar zemi, kuros iesaistīti ES ekonomikas dalībnieki, kā arī uzraudzīt šādus darījumus; uzsver, ka privātiem uzņēmumiem, kas piedalās PPP, piemēram, tādās kā NAFSN, būtu jāatbild par savu rīcību; šajā saistībā aicina NAFSN puses izveidot stingru pārskatatbildības un uzraudzības mehānismu, tostarp paredzēt tiesiskās aizsardzības līdzekļus vietējiem iedzīvotājiem un kopienām, kurus skar darījumi ar zemi; |
| --- | --- |

20.

atgādina, ka FAO pamatnostādnēs par īpašumtiesībām, tostarp tajās, kas attiecas uz ganību lopkopību, ieteikts nodrošināt piekļuvi zemei; aicina ES aktīvi sekot līdzi tādiem darījumiem ar zemi, kuros iesaistīti ES ekonomikas dalībnieki, kā arī uzraudzīt šādus darījumus; uzsver, ka privātiem uzņēmumiem, kas piedalās PPP, piemēram, tādās kā NAFSN, būtu jāatbild par savu rīcību; šajā saistībā aicina NAFSN puses izveidot stingru pārskatatbildības un uzraudzības mehānismu, tostarp paredzēt tiesiskās aizsardzības līdzekļus vietējiem iedzīvotājiem un kopienām, kurus skar darījumi ar zemi;

| 21. | aicina valdības un aģentūras uzraudzīt savvaļā nomedītu dzīvnieku gaļas lietošanu uzturā olbaltumvielu uzņemšanai un plānot tās aizstāšanu, pirms tiek nodarīts neatgriezenisks kaitējums ekosistēmai; |
| --- | --- |

21.

aicina valdības un aģentūras uzraudzīt savvaļā nomedītu dzīvnieku gaļas lietošanu uzturā olbaltumvielu uzņemšanai un plānot tās aizstāšanu, pirms tiek nodarīts neatgriezenisks kaitējums ekosistēmai;

| 22. | atgādina, ka 90 % lauku saimniecību Āfrikā balstās uz lauksaimnieku tiesībām brīvi ražot sēklas, apmainīties ar tām un tās pārdot un ka šādām tiesībām ir liela nozīme visās ĀKK valstīs, un ka sēklu daudzveidība ir būtiski svarīga, lai sekmētu lauksaimniecības noturību pret klimata pārmaiņām; pauž nožēlu par lielražotāju prasībām stiprināt augu selekcionāru monopoltiesības uz augu šķirnēm – Jaunu augu šķirņu aizsardzības savienības 1991. gada konvencijā lielākā daļa no šādiem neoficiāliem līgumiem ir aizliegta; |
| --- | --- |

22.

atgādina, ka 90 % lauku saimniecību Āfrikā balstās uz lauksaimnieku tiesībām brīvi ražot sēklas, apmainīties ar tām un tās pārdot un ka šādām tiesībām ir liela nozīme visās ĀKK valstīs, un ka sēklu daudzveidība ir būtiski svarīga, lai sekmētu lauksaimniecības noturību pret klimata pārmaiņām; pauž nožēlu par lielražotāju prasībām stiprināt augu selekcionāru monopoltiesības uz augu šķirnēm – Jaunu augu šķirņu aizsardzības savienības 1991. gada konvencijā lielākā daļa no šādiem neoficiāliem līgumiem ir aizliegta;

| 23. | norāda, ka sertificēto sēklu ieviešana un izplatīšana Āfrikā paaugstina zemes ražīgumu un kultūraugu ražu, tomēr var arī palielināt mazo lauksaimnieku atkarības risku un iespēju nokļūt parādu jūgā; |
| --- | --- |

23.

norāda, ka sertificēto sēklu ieviešana un izplatīšana Āfrikā paaugstina zemes ražīgumu un kultūraugu ražu, tomēr var arī palielināt mazo lauksaimnieku atkarības risku un iespēju nokļūt parādu jūgā;

| 24. | atgādina, ka Eiropā preču un pakalpojumu brīva aprite ir veicinājusi pārtikas ražošanu un uzlabojusi pārtikas nodrošinājumu; šajā saistībā uzsver, ka liela nozīme ir reģionāliem brīvās tirdzniecības nolīgumiem un uzticamai infrastruktūrai, kas maziem un ģimenes lauksaimniekiem nodrošina piekļuvi tirgiem ārpus vietējā tirgus; |
| --- | --- |

24.

atgādina, ka Eiropā preču un pakalpojumu brīva aprite ir veicinājusi pārtikas ražošanu un uzlabojusi pārtikas nodrošinājumu; šajā saistībā uzsver, ka liela nozīme ir reģionāliem brīvās tirdzniecības nolīgumiem un uzticamai infrastruktūrai, kas maziem un ģimenes lauksaimniekiem nodrošina piekļuvi tirgiem ārpus vietējā tirgus;

| 25. | mudina Komisiju nodrošināt to, lai jebkādu tehnisko palīdzību un finansiālo atbalstu sēklu politikas attīstībai ES sniegtu, īstenojot savas saistības garantēt lauksaimnieku tiesības, kuras tā uzņēmās, parakstot starptautisko līgumu par augu ģenētiskajiem resursiem pārtikai un lauksaimniecībai; prasa, lai ES atbalstītu intelektuālā īpašuma tiesības, kas sekmē vietējiem apstākļiem piemērotu sēklu šķirņu selekciju un pašu lauksaimnieku iegūtā sēklas materiāla plašāku izmantošanu; |
| --- | --- |

25.

mudina Komisiju nodrošināt to, lai jebkādu tehnisko palīdzību un finansiālo atbalstu sēklu politikas attīstībai ES sniegtu, īstenojot savas saistības garantēt lauksaimnieku tiesības, kuras tā uzņēmās, parakstot starptautisko līgumu par augu ģenētiskajiem resursiem pārtikai un lauksaimniecībai; prasa, lai ES atbalstītu intelektuālā īpašuma tiesības, kas sekmē vietējiem apstākļiem piemērotu sēklu šķirņu selekciju un pašu lauksaimnieku iegūtā sēklas materiāla plašāku izmantošanu;

| 26. | mudina G8 grupas dalībvalstis neatbalstīt ĢMO kultūru audzēšanu ĀKK valstīs; atgādina, ka Āfrikas bioloģiskās daudzveidības parauglikumā ir noteiktas augstas bioloģiskās drošības prasības; uzskata, ka jebkāda palīdzība, ko ārvalstu līdzekļu devēji sniedz bioloģiskās drošības uzlabošanai valsts un reģionālā līmenī, būtu attiecīgi arī jāstrukturizē; |
| --- | --- |

26.

mudina G8 grupas dalībvalstis neatbalstīt ĢMO kultūru audzēšanu ĀKK valstīs; atgādina, ka Āfrikas bioloģiskās daudzveidības parauglikumā ir noteiktas augstas bioloģiskās drošības prasības; uzskata, ka jebkāda palīdzība, ko ārvalstu līdzekļu devēji sniedz bioloģiskās drošības uzlabošanai valsts un reģionālā līmenī, būtu attiecīgi arī jāstrukturizē;

| 27. | aicina ĀKK valstu valdības darīt visu iespējamo, lai atbalstītu ģimenes lauksaimniecību un mazos lauksaimniekus, un uzsver, ka nepieciešams veidot politiku, kas veicina sociālo taisnīgumu, attīsta pašpietiekamas un ilgtspējīgas lauksaimniecības metodes un izstrādā konkrētajai situācijai katrā ĀKK valstī atbilstošu politiku, kā arī atbalstīt attiecīgu pētniecību lauksaimniecības jomā, lauku konsultāciju pakalpojumus un apmācību un sniegt citu attiecīgu tehnisko un finansiālo atbalstu; |
| --- | --- |

27.

aicina ĀKK valstu valdības darīt visu iespējamo, lai atbalstītu ģimenes lauksaimniecību un mazos lauksaimniekus, un uzsver, ka nepieciešams veidot politiku, kas veicina sociālo taisnīgumu, attīsta pašpietiekamas un ilgtspējīgas lauksaimniecības metodes un izstrādā konkrētajai situācijai katrā ĀKK valstī atbilstošu politiku, kā arī atbalstīt attiecīgu pētniecību lauksaimniecības jomā, lauku konsultāciju pakalpojumus un apmācību un sniegt citu attiecīgu tehnisko un finansiālo atbalstu;

| 28. | uzsver, ka ir svarīgi atbalstīt un veicināt lauksaimnieču līdzdalību lēmumu pieņemšanas procesā, jo daudzās ĀKK valstīs viņas ir ģimenes galvenās apgādnieces un vienlaikus veic lielāko daļu darba naturālajās lauku saimniecībās; |
| --- | --- |

28.

uzsver, ka ir svarīgi atbalstīt un veicināt lauksaimnieču līdzdalību lēmumu pieņemšanas procesā, jo daudzās ĀKK valstīs viņas ir ģimenes galvenās apgādnieces un vienlaikus veic lielāko daļu darba naturālajās lauku saimniecībās;

| 29. | norāda uz grūtībām, kuras lauksaimniecēm jāpārvar, lai iegūtu kapitālu un lauksaimniecības zemi; norāda, ka labākai piekļuvei kapitāla ieguldījumiem ir būtiska nozīme, lai uzlabotu sieviešu sociāli ekonomisko stāvokli, un šajā ziņā aicina veicināt, atbalstīt un atvieglot sievietēm piekļuvi finansējuma avotiem, kā arī nodrošināt speciālas apmācības iespējas, kas var atvieglot šo piekļuvi; |
| --- | --- |

29.

norāda uz grūtībām, kuras lauksaimniecēm jāpārvar, lai iegūtu kapitālu un lauksaimniecības zemi; norāda, ka labākai piekļuvei kapitāla ieguldījumiem ir būtiska nozīme, lai uzlabotu sieviešu sociāli ekonomisko stāvokli, un šajā ziņā aicina veicināt, atbalstīt un atvieglot sievietēm piekļuvi finansējuma avotiem, kā arī nodrošināt speciālas apmācības iespējas, kas var atvieglot šo piekļuvi;

| 30. | norāda, ka ir jāuzlabo lauksaimnieču sociālā nodrošināšana un juridiskā atzīšana, jo īpaši attiecībā uz īpašumu vai iespēju mantot un nodot mantojumā, lai viņām garantētu tādas pašas tiesības kā vīriešiem; |
| --- | --- |

30.

norāda, ka ir jāuzlabo lauksaimnieču sociālā nodrošināšana un juridiskā atzīšana, jo īpaši attiecībā uz īpašumu vai iespēju mantot un nodot mantojumā, lai viņām garantētu tādas pašas tiesības kā vīriešiem;

| 31. | uzdod līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju ĀKK Ministru padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Komisijai, Eiropadomei, Āfrikas Savienībai, Panāfrikas parlamentam, ĀKK valstu un ES dalībvalstu reģionālajiem un valstu parlamentiem un ĀKK valstu reģionālajām organizācijām. |
| --- | --- |

31.

uzdod līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju ĀKK Ministru padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Komisijai, Eiropadomei, Āfrikas Savienībai, Panāfrikas parlamentam, ĀKK valstu un ES dalībvalstu reģionālajiem un valstu parlamentiem un ĀKK valstu reģionālajām organizācijām.

REZOLŪCIJA (36)

par viesuļvētras “Metjū” ietekmi uz Haiti

ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja,

| — | tiekoties 2016. gada 19.–21. decembrī Nairobi (Kenijā), |
| --- | --- |

—

tiekoties 2016. gada 19.–21. decembrī Nairobi (Kenijā),

| — | ņemot vērā Reglamenta 18. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 18. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā ES humānās palīdzības un krīžu pārvarēšanas komisāra Christos Stylianides paziņojumus par viesuļvētras “Metjū” ietekmi uz Haiti, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES humānās palīdzības un krīžu pārvarēšanas komisāra Christos Stylianides paziņojumus par viesuļvētras “Metjū” ietekmi uz Haiti,

| — | ņemot vērā ANO Drošības padomes ģenerālsekretāra 2016. gada 31. augusta ziņojumu par ANO Stabilizācijas misiju Haiti, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Drošības padomes ģenerālsekretāra 2016. gada 31. augusta ziņojumu par ANO Stabilizācijas misiju Haiti,

| — | ņemot vērā ANO ārkārtas palīdzības koordinatora Stephen O’Brien2016. gada 9. oktobra paziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO ārkārtas palīdzības koordinatora Stephen O’Brien2016. gada 9. oktobra paziņojumu,

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas priekšsēdētāja Viņa Ekselences Peter Thomson2016. gada 10. oktobra paziņojumu par humanitāro situāciju Haiti, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas priekšsēdētāja Viņa Ekselences Peter Thomson2016. gada 10. oktobra paziņojumu par humanitāro situāciju Haiti,

| — | ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra vietnieka Jan Eliasson paziņojumu, izveidojot daudzpartneru trasta fondu kā daļu no reaģēšanas plāna attiecībā uz holēru Haiti, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra vietnieka Jan Eliasson paziņojumu, izveidojot daudzpartneru trasta fondu kā daļu no reaģēšanas plāna attiecībā uz holēru Haiti,

| — | ņemot vērā ĀKK valstu grupas ģenerālsekretāra Viņa Ekselences Dr. Patrick I. Gomes paziņojumu ĀKK parlamentārās asamblejas 43. sesijas sanāksmē, kas notika 2016. gada 12. oktobrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ĀKK valstu grupas ģenerālsekretāra Viņa Ekselences Dr. Patrick I. Gomes paziņojumu ĀKK parlamentārās asamblejas 43. sesijas sanāksmē, kas notika 2016. gada 12. oktobrī,

| — | ņemot vērā kopīgo ES un Karību jūras valstu partnerības stratēģiju, kas tika pieņemta 2012. gada novembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā kopīgo ES un Karību jūras valstu partnerības stratēģiju, kas tika pieņemta 2012. gada novembrī,

| — | ņemot vērā CNSA un FAO publicēto ārkārtas izvērtējumu par pārtikas nodrošinājumu pēc viesuļvētras “Metjū”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā CNSA un FAO publicēto ārkārtas izvērtējumu par pārtikas nodrošinājumu pēc viesuļvētras “Metjū”,

| — | ņemot vērā ANO Stabilizācijas misiju Haiti (MINUSTAH), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Stabilizācijas misiju Haiti (MINUSTAH),

| — | ņemot vērā Kotonū nolīgumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Kotonū nolīgumu,

| A. | tā kā viesuļvētra “Metjū”2016. gada 4. oktobrī graujoši satricināja Haiti, jo īpaši Granansas un Dienvidu departamentu, izraisot lielāko humanitāro krīzi kopš 2010. gada zemestrīces, plašus bojājumus un plūdus, simtiem cilvēku bojāeju un nepieciešamību sniegt palīdzību vairāk nekā 1,4 miljoniem cilvēku Haiti; tā kā Haiti ekonomika tik tikko bija atguvusies no zemestrīces, kas notika 2010. gada 12. janvārī; |
| --- | --- |

A.

tā kā viesuļvētra “Metjū”2016. gada 4. oktobrī graujoši satricināja Haiti, jo īpaši Granansas un Dienvidu departamentu, izraisot lielāko humanitāro krīzi kopš 2010. gada zemestrīces, plašus bojājumus un plūdus, simtiem cilvēku bojāeju un nepieciešamību sniegt palīdzību vairāk nekā 1,4 miljoniem cilvēku Haiti; tā kā Haiti ekonomika tik tikko bija atguvusies no zemestrīces, kas notika 2010. gada 12. janvārī;

| B. | tā kā 2016. gada 10. oktobrī ANO Humānās palīdzības koordinācijas birojs, sadarbojoties ar humanitārajiem partneriem nolūkā atbalstīt valsts valdību, nāca klajā ar aicinājumu triju mēnešu laikā savākt USD 119 miljonus, lai palīdzētu aptuveni 750 000 cilvēkiem, kam Haiti ir nepieciešama palīdzība un aizsardzība; |
| --- | --- |

B.

tā kā 2016. gada 10. oktobrī ANO Humānās palīdzības koordinācijas birojs, sadarbojoties ar humanitārajiem partneriem nolūkā atbalstīt valsts valdību, nāca klajā ar aicinājumu triju mēnešu laikā savākt USD 119 miljonus, lai palīdzētu aptuveni 750 000 cilvēkiem, kam Haiti ir nepieciešama palīdzība un aizsardzība;

| C. | tā kā Haiti ir neaizsargāta valsts, kas ir bijusi īpaši uzņēmīga pret dabas un cilvēku izraisītām katastrofām; tā kā politiskas krīzes dēļ valstij visu 2015. gadu nebija funkcionējoša parlamenta un pēc līdzšinējā prezidenta pilnvaru termiņa beigām 2016. gada 7. februārī netika ievēlēts jauns prezidents; tā kā Haiti ir viena no nabadzīgākajām pasaules valstīm, kurā vairāk nekā puse no tās 10 miljoniem iedzīvotāju nesaņem pietiekamu uzturu; tā kā Haiti ir viena no nevienlīdzīgākajām pasaules valstīm un tās Džini koeficients 2012. gadā bija 0,61; |
| --- | --- |

C.

tā kā Haiti ir neaizsargāta valsts, kas ir bijusi īpaši uzņēmīga pret dabas un cilvēku izraisītām katastrofām; tā kā politiskas krīzes dēļ valstij visu 2015. gadu nebija funkcionējoša parlamenta un pēc līdzšinējā prezidenta pilnvaru termiņa beigām 2016. gada 7. februārī netika ievēlēts jauns prezidents; tā kā Haiti ir viena no nabadzīgākajām pasaules valstīm, kurā vairāk nekā puse no tās 10 miljoniem iedzīvotāju nesaņem pietiekamu uzturu; tā kā Haiti ir viena no nevienlīdzīgākajām pasaules valstīm un tās Džini koeficients 2012. gadā bija 0,61;

| D. | tā kā El Ninjo fenomens ir saasinājis nepietiekama pārtikas un uztura nodrošinājuma problēmu; |
| --- | --- |

D.

tā kā El Ninjo fenomens ir saasinājis nepietiekama pārtikas un uztura nodrošinājuma problēmu;

| E. | tā kā Haiti ir viena no tām pasaules valstīm, kuras ir pieredzējušas visplašāko atmežošanu, kas mazina Haiti izturētspēju dabas katastrofās; tā kā Haiti atkarība no oglēm un malkas kā enerģijas avotiem ir galvenais atmežošanas cēlonis; |
| --- | --- |

E.

tā kā Haiti ir viena no tām pasaules valstīm, kuras ir pieredzējušas visplašāko atmežošanu, kas mazina Haiti izturētspēju dabas katastrofās; tā kā Haiti atkarība no oglēm un malkas kā enerģijas avotiem ir galvenais atmežošanas cēlonis;

| F. | tā kā kopš 2010. gada Haiti vietējās iestādes ir virzījušas preventīvus pasākumus, lai izstrādātu katastrofu riska pārvaldības sistēmu; tā kā to lēmums – lai arī nepilnīgs – evakuēt dažas iedzīvotāju grupas ir glābis cilvēku dzīvības; |
| --- | --- |

F.

tā kā kopš 2010. gada Haiti vietējās iestādes ir virzījušas preventīvus pasākumus, lai izstrādātu katastrofu riska pārvaldības sistēmu; tā kā to lēmums – lai arī nepilnīgs – evakuēt dažas iedzīvotāju grupas ir glābis cilvēku dzīvības;

| G. | tā kā Haiti iedzīvotāji ir lielā mērā atkarīgi no importētas pārtikas, jo ir mazinājusies vietējā ražošana, kas parasti ir visneaizsargātāko mājsaimniecību galvenais ienākumu avots; |
| --- | --- |

G.

tā kā Haiti iedzīvotāji ir lielā mērā atkarīgi no importētas pārtikas, jo ir mazinājusies vietējā ražošana, kas parasti ir visneaizsargātāko mājsaimniecību galvenais ienākumu avots;

| H. | tā kā viesuļvētra, kas valsti skāra otrajā svarīgākajā ražas novākšanas periodā, ir mazinājusi pārtikas nodrošinājuma līmeni; ir iznīcinātas lielas kultūraugu platības; tā kā Haiti palielinās jau tā augstais risks izplatīties piesārņota ūdens izraisītām slimībām, jo īpaši holērai, un vissmagāk skartajās dienvidu reģiona pilsētās ir ļoti izjūtama pārtikas nodrošinājuma un uztura nepietiekamība; |
| --- | --- |

H.

tā kā viesuļvētra, kas valsti skāra otrajā svarīgākajā ražas novākšanas periodā, ir mazinājusi pārtikas nodrošinājuma līmeni; ir iznīcinātas lielas kultūraugu platības; tā kā Haiti palielinās jau tā augstais risks izplatīties piesārņota ūdens izraisītām slimībām, jo īpaši holērai, un vissmagāk skartajās dienvidu reģiona pilsētās ir ļoti izjūtama pārtikas nodrošinājuma un uztura nepietiekamība;

| I. | tā kā Pasaules Pārtikas programma ir pārvietojusi 500 tonnas pārtikas, tostarp vietējā ražojuma rīsus un zirņus, uz Haiti rietumu daļu; tā kā Pasaules Veselības Organizācija ir nosūtījusi 1 miljonu holēras vakcīnas devu; |
| --- | --- |

I.

tā kā Pasaules Pārtikas programma ir pārvietojusi 500 tonnas pārtikas, tostarp vietējā ražojuma rīsus un zirņus, uz Haiti rietumu daļu; tā kā Pasaules Veselības Organizācija ir nosūtījusi 1 miljonu holēras vakcīnas devu;

| J. | tā kā 2016. gada novembra sākumā ievērojami pieauga glābšanas darbu apmērs; tā kā pēdējā laikā tomēr ir ziņots par incidentiem saistībā ar humanitārās palīdzības izsniegšanu, kas ir beigušies ar demonstrācijām un nāves gadījumiem; |
| --- | --- |

J.

tā kā 2016. gada novembra sākumā ievērojami pieauga glābšanas darbu apmērs; tā kā pēdējā laikā tomēr ir ziņots par incidentiem saistībā ar humanitārās palīdzības izsniegšanu, kas ir beigušies ar demonstrācijām un nāves gadījumiem;

| K. | tā kā kopš 2010. gada uzliesmojuma UNICEF sadarbībā ar Haiti valdību cīnās pret piesārņota ūdens izraisītām slimībām, tostarp holēru, uzlabojot piekļuvi ūdenim, sanitārijai un veselības pakalpojumiem; tā kā 2016. gada 8. novembrī Haiti valdība ar ANO un citu iestāžu atbalstu uzsāka vakcinācijas kampaņu cīņai pret holēru reģionos, kurus smagi skārusi viesuļvētra “Metjū”; |
| --- | --- |

K.

tā kā kopš 2010. gada uzliesmojuma UNICEF sadarbībā ar Haiti valdību cīnās pret piesārņota ūdens izraisītām slimībām, tostarp holēru, uzlabojot piekļuvi ūdenim, sanitārijai un veselības pakalpojumiem; tā kā 2016. gada 8. novembrī Haiti valdība ar ANO un citu iestāžu atbalstu uzsāka vakcinācijas kampaņu cīņai pret holēru reģionos, kurus smagi skārusi viesuļvētra “Metjū”;

| L. | tā kā ir izmantots ES civilās aizsardzības mehānisms, sniedzot sākotnējo humāno palīdzību EUR 255 000 apmērā un nosūtot uz Haiti vienpadsmit ES civilās aizsardzības ekspertus no Dānijas, Somijas, Francijas, Rumānijas un Zviedrijas; tā kā tiek nodrošināta zinātība jautājumos par ārkārtas situāciju koordinēšanu, loģistiku, ūdensapgādi, sanitāriju un veselības aprūpi; |
| --- | --- |

L.

tā kā ir izmantots ES civilās aizsardzības mehānisms, sniedzot sākotnējo humāno palīdzību EUR 255 000 apmērā un nosūtot uz Haiti vienpadsmit ES civilās aizsardzības ekspertus no Dānijas, Somijas, Francijas, Rumānijas un Zviedrijas; tā kā tiek nodrošināta zinātība jautājumos par ārkārtas situāciju koordinēšanu, loģistiku, ūdensapgādi, sanitāriju un veselības aprūpi;

| M. | tā kā līdz oktobra vidum MINUSTAH (ANO Stabilizācijas misija Haiti) inženieri un vietējās iestādes bija atbrīvojušas ceļus un tagad no Portoprensas var piekļūt valsts dienvidrietumu reģioniem, tostarp Lekē un Žeremī; tā kā MINUSTAH arī gādā par humānās palīdzības konvoju drošību, ūdens attīrīšanas sistēmu izdali un policijas iecirkņu pārskatīšanu; |
| --- | --- |

M.

tā kā līdz oktobra vidum MINUSTAH (ANO Stabilizācijas misija Haiti) inženieri un vietējās iestādes bija atbrīvojušas ceļus un tagad no Portoprensas var piekļūt valsts dienvidrietumu reģioniem, tostarp Lekē un Žeremī; tā kā MINUSTAH arī gādā par humānās palīdzības konvoju drošību, ūdens attīrīšanas sistēmu izdali un policijas iecirkņu pārskatīšanu;

| N. | tā kā ANO Drošības padome ir nolēmusi par sešiem mēnešiem pagarināt MINUSTAH (ANO Stabilizācijas misijas Haiti) pilnvaras; |
| --- | --- |

N.

tā kā ANO Drošības padome ir nolēmusi par sešiem mēnešiem pagarināt MINUSTAH (ANO Stabilizācijas misijas Haiti) pilnvaras;

| O. | tā kā 2016. gada novembrī notikušo prezidenta vēlēšanu organizācija bija apmierinoša un tika ievērots demokrātisks process, un tā kā vēlēšanu procesa beigās būs iecelts jauns likumīgi ievēlēts prezidents, |
| --- | --- |

O.

tā kā 2016. gada novembrī notikušo prezidenta vēlēšanu organizācija bija apmierinoša un tika ievērots demokrātisks process, un tā kā vēlēšanu procesa beigās būs iecelts jauns likumīgi ievēlēts prezidents,

| 1. | izsaka visdziļāko līdzjūtību viesuļvētras “Metjū” skartajiem un atkārtoti pauž solidaritāti ar Haiti iedzīvotājiem, kuri šīs katastrofas dēļ cieš; |
| --- | --- |

1.

izsaka visdziļāko līdzjūtību viesuļvētras “Metjū” skartajiem un atkārtoti pauž solidaritāti ar Haiti iedzīvotājiem, kuri šīs katastrofas dēļ cieš;

| 2. | atzinīgi vērtē Haiti iestāžu un pilsoniskās sabiedrības, kā arī ANO, NVO un citu divpusēju līdzekļu devēju centienus sniegt palīdzību Haiti tautai, kā arī atzinīgi vērtē visu ES, ĀKK un citu pasaules organizāciju un privātpersonu darbu pagājušajā gadā; atzinīgi vērtē starptautisko solidaritāti, kas tika izrādīta, palīdzot Haiti, un pirmkārt un galvenokārt – reģionālā līmenī izrādīto solidaritāti un atbalstu; |
| --- | --- |

2.

atzinīgi vērtē Haiti iestāžu un pilsoniskās sabiedrības, kā arī ANO, NVO un citu divpusēju līdzekļu devēju centienus sniegt palīdzību Haiti tautai, kā arī atzinīgi vērtē visu ES, ĀKK un citu pasaules organizāciju un privātpersonu darbu pagājušajā gadā; atzinīgi vērtē starptautisko solidaritāti, kas tika izrādīta, palīdzot Haiti, un pirmkārt un galvenokārt – reģionālā līmenī izrādīto solidaritāti un atbalstu;

| 3. | atzinīgi vērtē patieso politisko gribu īstenot jaunu pieeju valsts atjaunošanas atbalstam, neatkārtojot pagātnes kļūdas, un novērst dziļi iesakņojušos nabadzības cēloņus Haiti; atzinīgi vērtē ES centienus nodrošināt zinātību civilās aizsardzības jomā, papildu humāno palīdzību un praktisku palīdzību Haiti; aicina starptautisko sabiedrību un Haiti partnerus īstenot saskaņotu pieeju un sadarboties ar Haiti valdību, lai sniegtu ārkārtas un katastrofas seku novēršanas palīdzību nolūkā efektīvi un pienācīgi nodrošināt konkrētās vietējās vajadzības; |
| --- | --- |

3.

atzinīgi vērtē patieso politisko gribu īstenot jaunu pieeju valsts atjaunošanas atbalstam, neatkārtojot pagātnes kļūdas, un novērst dziļi iesakņojušos nabadzības cēloņus Haiti; atzinīgi vērtē ES centienus nodrošināt zinātību civilās aizsardzības jomā, papildu humāno palīdzību un praktisku palīdzību Haiti; aicina starptautisko sabiedrību un Haiti partnerus īstenot saskaņotu pieeju un sadarboties ar Haiti valdību, lai sniegtu ārkārtas un katastrofas seku novēršanas palīdzību nolūkā efektīvi un pienācīgi nodrošināt konkrētās vietējās vajadzības;

| 4. | uzsver, ka trūkst 60 % finanšu līdzekļu, lai sasniegtu pilnu finansējumu USD 120 miljonu apmērā, ko aicināja savākt Haiti valdība un ANO; aicina līdzekļu devējus paātrināt savu solījumu izpildi; aicina atvieglot Haiti parādus, lai varētu atjaunot valsti; |
| --- | --- |

4.

uzsver, ka trūkst 60 % finanšu līdzekļu, lai sasniegtu pilnu finansējumu USD 120 miljonu apmērā, ko aicināja savākt Haiti valdība un ANO; aicina līdzekļu devējus paātrināt savu solījumu izpildi; aicina atvieglot Haiti parādus, lai varētu atjaunot valsti;

| 5. | aicina visas iesaistītās personas īpašu uzmanību pievērst sieviešu līdzdalībai atjaunošanas centienos un atbalstīt to, aktīvi iesaistot sievietes rehabilitācijas, atjaunošanas un novērtēšanas posmos; mudina visus dalībniekus, kas sniedz atbalstu Haiti, pieņemt pasākumus ar mērķi aizsargāt sievietes un meitenes no viesuļvētras seku ietekmes; lielāka uzmanība būtu jāpievērš arī bērniem, kas ir nošķirti no ģimenes; |
| --- | --- |

5.

aicina visas iesaistītās personas īpašu uzmanību pievērst sieviešu līdzdalībai atjaunošanas centienos un atbalstīt to, aktīvi iesaistot sievietes rehabilitācijas, atjaunošanas un novērtēšanas posmos; mudina visus dalībniekus, kas sniedz atbalstu Haiti, pieņemt pasākumus ar mērķi aizsargāt sievietes un meitenes no viesuļvētras seku ietekmes; lielāka uzmanība būtu jāpievērš arī bērniem, kas ir nošķirti no ģimenes;

| 6. | atzinīgi vērtē to, ka saskaņā ar aplēsēm 53 400 bērnu novembrī varēja atgriezties skolā, jo no jauna tika atvērtas skolas Granansas un Dienvidu departamentā; |
| --- | --- |

6.

atzinīgi vērtē to, ka saskaņā ar aplēsēm 53 400 bērnu novembrī varēja atgriezties skolā, jo no jauna tika atvērtas skolas Granansas un Dienvidu departamentā;

| 7. | atzinīgi vērtē Haiti valdības, ANO un citu iestāžu centienus, uzsākot vakcinācijas kampaņu cīņai pret holēru reģionos, kurus smagi skārusi viesuļvētra “Metjū”; stingri mudina Eiropas Komisiju un starptautisko sabiedrību uzraudzīt Haiti iedzīvotāju veselības stāvokli, jo īpaši saistībā ar jaunu iespējamu holēras uzliesmojumu, un īstenot turpmākus pasākumus ar mērķi atbalstīt šīs slimības skartos cilvēkus un izveidot drošas ūdens apgādes, sanitārijas un veselības aprūpes sistēmas; |
| --- | --- |

7.

atzinīgi vērtē Haiti valdības, ANO un citu iestāžu centienus, uzsākot vakcinācijas kampaņu cīņai pret holēru reģionos, kurus smagi skārusi viesuļvētra “Metjū”; stingri mudina Eiropas Komisiju un starptautisko sabiedrību uzraudzīt Haiti iedzīvotāju veselības stāvokli, jo īpaši saistībā ar jaunu iespējamu holēras uzliesmojumu, un īstenot turpmākus pasākumus ar mērķi atbalstīt šīs slimības skartos cilvēkus un izveidot drošas ūdens apgādes, sanitārijas un veselības aprūpes sistēmas;

| 8. | uzsver, ka Haiti saskaras ar nopietnu pārtikas nodrošinājuma trūkumu un nepietiekama uztura problēmu; atbalsta centienus palielināt vietējo pārtikas ražošanu, atjaunojot bojāto infrastruktūru un nodrošinot mazām lauku saimniecībām nepieciešamo materiālu (sēklu, mēslojuma un darbarīku) pieejamību; aicina ES un citus starptautiskos līdzekļu devējus palīdzības sniegšanai pēc iespējas iegādāties vietējo pārtiku; |
| --- | --- |

8.

uzsver, ka Haiti saskaras ar nopietnu pārtikas nodrošinājuma trūkumu un nepietiekama uztura problēmu; atbalsta centienus palielināt vietējo pārtikas ražošanu, atjaunojot bojāto infrastruktūru un nodrošinot mazām lauku saimniecībām nepieciešamo materiālu (sēklu, mēslojuma un darbarīku) pieejamību; aicina ES un citus starptautiskos līdzekļu devējus palīdzības sniegšanai pēc iespējas iegādāties vietējo pārtiku;

| 9. | atzinīgi vērtē Haiti iestāžu centienus izveidot katastrofu riska pārvaldības sistēmu, ar kuras palīdzību varēja evakuēt dažas iedzīvotāju grupas; tomēr uzsver, ka prioritārai joprojām jābūt kopienu gatavības un izturētspējas stiprināšanai; uzsver, ka jāiegulda darbs atjaunošanas plānu izstrādē; mudina ES sadarboties ar Haiti iestādēm, lai izveidotu katastrofu novēršanas un mazināšanas mehānismu un nodrošinātu ilgtermiņa spēju pārvaldību; šajā saistībā uzsver, ka ir nekavējoties jārīkojas, lai veidotu Haiti valsts spējas īstenot demokrātiju un labu pārvaldību, kam ir būtiska nozīme valsts atjaunošanā, un jānodrošina Haiti pilsoniskās sabiedrības iesaiste; |
| --- | --- |

9.

atzinīgi vērtē Haiti iestāžu centienus izveidot katastrofu riska pārvaldības sistēmu, ar kuras palīdzību varēja evakuēt dažas iedzīvotāju grupas; tomēr uzsver, ka prioritārai joprojām jābūt kopienu gatavības un izturētspējas stiprināšanai; uzsver, ka jāiegulda darbs atjaunošanas plānu izstrādē; mudina ES sadarboties ar Haiti iestādēm, lai izveidotu katastrofu novēršanas un mazināšanas mehānismu un nodrošinātu ilgtermiņa spēju pārvaldību; šajā saistībā uzsver, ka ir nekavējoties jārīkojas, lai veidotu Haiti valsts spējas īstenot demokrātiju un labu pārvaldību, kam ir būtiska nozīme valsts atjaunošanā, un jānodrošina Haiti pilsoniskās sabiedrības iesaiste;

| 10. | atzinīgi vērtē to, ka Pagaidu vēlēšanu padome (CEP) ievēroja vēlēšanu kalendāru, neraugoties uz viesuļvētras “Metjū” ietekmi, un to, ka tā ar Haiti valdības un valsts policijas atbalstu nodrošināja mierīgas 20. novembra vēlēšanas, ievērojot vēlētāju tiesības; izsaka bažas par nekārtībām un citu veidu vardarbīgiem protestiem pēc vēlēšanām; aicina Haiti valdību steidzami rīkoties, lai Haiti izveidotu un padziļinātu demokrātiju; atzinīgi vērtē to, ka prezidenta vēlēšanu process ir sekmīgi noslēdzies, un ar interesi gaida gala rezultātus, kas būtu jāizziņo 2016. gada 29. decembrī; |
| --- | --- |

10.

atzinīgi vērtē to, ka Pagaidu vēlēšanu padome (CEP) ievēroja vēlēšanu kalendāru, neraugoties uz viesuļvētras “Metjū” ietekmi, un to, ka tā ar Haiti valdības un valsts policijas atbalstu nodrošināja mierīgas 20. novembra vēlēšanas, ievērojot vēlētāju tiesības; izsaka bažas par nekārtībām un citu veidu vardarbīgiem protestiem pēc vēlēšanām; aicina Haiti valdību steidzami rīkoties, lai Haiti izveidotu un padziļinātu demokrātiju; atzinīgi vērtē to, ka prezidenta vēlēšanu process ir sekmīgi noslēdzies, un ar interesi gaida gala rezultātus, kas būtu jāizziņo 2016. gada 29. decembrī;

| 11. | pieņem zināšanai ANO ģenerālsekretāra ieteikumu par sešiem mēnešiem pagarināt MINUSTAH pilnvaras Haiti; |
| --- | --- |

11.

pieņem zināšanai ANO ģenerālsekretāra ieteikumu par sešiem mēnešiem pagarināt MINUSTAH pilnvaras Haiti;

| 12. | uzsver, ka atmežošana un ekosistēmu degradēšana saasina Haiti neaizsargātību pret dabas katastrofām; mudina Eiropas Savienību pastiprināt starptautisko finansējumu atmežošanas samazināšanai Haiti; turklāt aicina Savienību pastiprināti atbalstīt to, ka nolūkā mazināt ogļu patēriņu tiek popularizētas krāsnis ar augstu energoefektivitāti, kā arī atjaunojamo energoresursu tehnoloģijas, piemēram, saules un vēja enerģija, kurām Haiti ir liels potenciāls kā ogļu alternatīvām; |
| --- | --- |

12.

uzsver, ka atmežošana un ekosistēmu degradēšana saasina Haiti neaizsargātību pret dabas katastrofām; mudina Eiropas Savienību pastiprināt starptautisko finansējumu atmežošanas samazināšanai Haiti; turklāt aicina Savienību pastiprināti atbalstīt to, ka nolūkā mazināt ogļu patēriņu tiek popularizētas krāsnis ar augstu energoefektivitāti, kā arī atjaunojamo energoresursu tehnoloģijas, piemēram, saules un vēja enerģija, kurām Haiti ir liels potenciāls kā ogļu alternatīvām;

| 13. | uzsver, ka Haiti diasporas veiktajiem naudas sūtījumiem ir izšķirīga nozīme kapitāla plūsmu virzīšanā; aicina dalībvalstis un Haiti valdību atvieglot naudas sūtījumu piegādi un samazināt ar to saistītās izmaksas; |
| --- | --- |

13.

uzsver, ka Haiti diasporas veiktajiem naudas sūtījumiem ir izšķirīga nozīme kapitāla plūsmu virzīšanā; aicina dalībvalstis un Haiti valdību atvieglot naudas sūtījumu piegādi un samazināt ar to saistītās izmaksas;

| 14. | norāda, ka klimata pārmaiņas rada arvien lielākas problēmas attiecībā uz piekļuvi ūdenim un pārtikas nodrošinājumu; norāda, ka ir nepieciešami papildu pasākumi, lai mobilizētu finansējumu cīņai pret klimata pārmaiņām un līdz 2020. gadam sasniegtu USD 100 miljonu mērķi; aicina attīstības partnerus un privāto sektoru stimulēt ieguldījumus, kas nepieciešami klimata pārmaiņu mazināšanas un pielāgošanas tehnoloģiju pētniecībai un tūlītējai un visaptverošai piemērošanai ĀKK valstīs, jo īpaši valstīs, kas nav aizsargātas pret dabas katastrofām (mazo salu jaunattīstības valstis (SIDS)un vismazāk attīstītās valstis (LDCs)); mudina starptautisko sabiedrību un attīstītās valstis palielināt piešķirto finansējumu; |
| --- | --- |

14.

norāda, ka klimata pārmaiņas rada arvien lielākas problēmas attiecībā uz piekļuvi ūdenim un pārtikas nodrošinājumu; norāda, ka ir nepieciešami papildu pasākumi, lai mobilizētu finansējumu cīņai pret klimata pārmaiņām un līdz 2020. gadam sasniegtu USD 100 miljonu mērķi; aicina attīstības partnerus un privāto sektoru stimulēt ieguldījumus, kas nepieciešami klimata pārmaiņu mazināšanas un pielāgošanas tehnoloģiju pētniecībai un tūlītējai un visaptverošai piemērošanai ĀKK valstīs, jo īpaši valstīs, kas nav aizsargātas pret dabas katastrofām (mazo salu jaunattīstības valstis (SIDS)un vismazāk attīstītās valstis (LDCs)); mudina starptautisko sabiedrību un attīstītās valstis palielināt piešķirto finansējumu;

| 15. | uzdod līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju ĀKK Ministru padomei, Eiropas Komisijai, Savienības Augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos un Komisijas priekšsēdētāja vietniecei, Cariforum iestādēm, Āfrikas Savienībai un Eiropas Savienībai, Haiti prezidentam un valdībai, ANO ģenerālsekretāram un ģenerālsekretāra vietniekam humānās palīdzības jautājumos, un ārkārtas palīdzības koordinatoram. |
| --- | --- |

15.

uzdod līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju ĀKK Ministru padomei, Eiropas Komisijai, Savienības Augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos un Komisijas priekšsēdētāja vietniecei, Cariforum iestādēm, Āfrikas Savienībai un Eiropas Savienībai, Haiti prezidentam un valdībai, ANO ģenerālsekretāram un ģenerālsekretāra vietniekam humānās palīdzības jautājumos, un ārkārtas palīdzības koordinatoram.

DEKLARĀCIJA (37)

par ĀKK un ES attiecību parlamentāro dimensiju pēc Kotonū nolīguma beigām

ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas deklarācija par ĀKK un ES attiecību parlamentāro dimensiju pēc Kotonū nolīguma beigām

(Pieņemta ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas 32. sesijā)

ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja prasa turpināt ĀKK un ES sadarbību pēc 2020. gada, lai pilnveidotu acquis un attiecības, kas radušās četrdesmit partnerības gadu laikā, un iekļautu tajās spēcīgu parlamentāro dimensiju, kurā Apvienotajai parlamentārajai asamblejai būtu galvenā nozīme, vienlaikus pielāgojoties turpmākiem jauniem izaicinājumiem.

ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja pieņem zināšanai Eiropas Komisijas un ES Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos un Komisijas priekšsēdētāja vietnieces 2016. gada 22. novembra kopīgo paziņojumu “Atjaunota partnerība ar Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna reģiona valstīm” un jo īpaši tajā pausto nostāju, ka “šobrīd vēl ir pāragri formulēt paredzamo institucionālo sistēmu”. Apvienotā parlamentārā asambleja pauž nožēlu par to, ka šajā paziņojumā nav mēģināts sniegt nekādas atbildes par paredzamo institucionālo sistēmu un ka tajā nav ne atzīta, ne pieminēta Apvienotās parlamentārās asamblejas loma.

ĀKK un ES Apvienotajai parlamentārajai asamblejai ir būtiska loma, jo īpaši šādās jomās:

| — | nodrošinot demokrātisku un visaptverošu ĀKK un ES parlamentāro dialogu par ļoti svarīgiem un abpusēji būtiskiem jautājumiem; |
| --- | --- |

—

nodrošinot demokrātisku un visaptverošu ĀKK un ES parlamentāro dialogu par ļoti svarīgiem un abpusēji būtiskiem jautājumiem;

| — | izvērtējot izpildvaras darbu, kā arī ĀKK un ES attīstības sadarbības izdevumu efektīvāko izlietojumu; |
| --- | --- |

—

izvērtējot izpildvaras darbu, kā arī ĀKK un ES attīstības sadarbības izdevumu efektīvāko izlietojumu;

| — | veicinot demokrātiju un cilvēktiesības un tādējādi sniedzot būtisku ieguldījumu ĀKK un ES partnerībā, nodrošinot vienādas iespējas. |
| --- | --- |

—

veicinot demokrātiju un cilvēktiesības un tādējādi sniedzot būtisku ieguldījumu ĀKK un ES partnerībā, nodrošinot vienādas iespējas.

ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja uzsver, ka ir svarīgi turpmāko ĀKK un ES partnerību veidot, pamatojoties uz Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam, lai asambleja varētu piedalīties kopīgo gaidāmo problēmu risināšanā. Šajā saistībā asambleja aicina Apvienotās parlamentārās asamblejas biroju izstrādāt stratēģiskāku asamblejas darba programmas virzību un turpmākajos Apvienotās parlamentārās asamblejas komiteju ziņojumos norādīt skaidru saistību ar 17 ilgtspējīgas attīstības mērķiem, lai varētu pastāvīgi uzraudzīt ikviena šā mērķa sasniegšanu.

Spēcīgākai Apvienotajai parlamentārajai asamblejai ĀKK un ES partnerībā pēc 2020. gada būs jāņem vērā reģionālās integrācijas un struktūru pieaugošā nozīme, proti, biežāk jāorganizē reģionālās sanāksmes, lai risinātu konkrētus reģionālos jautājumus, un jāpastiprina dialogs ar reģionālajiem un apakšreģionālajiem parlamentiem un struktūrām.

ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja uzsver – lai uzlabotu ĀKK un ES sadarbības parlamentāro dimensiju, nepieciešama arī lielāka valstu parlamentu, pilsoniskās sabiedrības un citu ieinteresēto personu līdzdalība un iesaiste visos attiecīgajos ĀKK un ES politikas un pasākumu veidošanas posmos – no plānošanas un programmu veidošanas līdz īstenošanai, novērtēšanai un uzraudzībai.

ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja izskatīs veidus, kā tai uzlabot attīstības plānošanas kontroli un turpmākos pasākumus pēc šādas kontroles veikšanas, un aicina Komisiju un ĀKK valstu valdības sekmēt ĀKK valstu parlamentu, vietējo iestāžu un pilsoniskās sabiedrības dalībnieku iesaisti procesos pirms un pēc attīstības plānošanas kontroles veikšanas un savlaicīgi sniegt visu pieejamo informāciju ĀKK valstu parlamentiem, lai tiem palīdzētu īstenot demokrātisku kontroli.

Nairobi, Kenija, 2016. gada 21. decembris

---

(1)  Pieņēmusi ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja 2016. gada 21. decembrī Nairobi (Kenijā).

1

(2)  OV L 317, 15.12.2000., 3. lpp.

2

(3)  OV L 287, 4.11.2010., 3. lpp.

3

(4)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0265.

4

(5)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2014)0251.

5

(6)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2014)0163.

6

(7)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0394.

7

(8)  COM(2015)0136.

8

(9)  COM(2015)0044.

9

(10)  COM(2010)0163.

10

(1)  Pieņēmusi ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja 2016. gada 21. decembrī Nairobi (Kenijā).

1

(2)  OV L 287, 4.11.2010., 3. lpp.

2

(3)  OV C 56 E, 26.2.2013., 75. lpp.

3

(4)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0578.

4

(5)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2014)0250.

5

(6)  OV C 316, 30.8.2016., 122. lpp.

6

(7)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0247.

7

(8)  COM(2010)0127.

8

(9)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/EN/foraff/114357.pdf

9

(10)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_Data/docs/pressdata/EN/foraff/137318.pdf

10

(11)  SWD(2014)0234.

11

(12)  ANO Ģenerālās asamblejas Rezolūcija A/RES/70/1.

12

(13)  UN FCCC/CP/2015/L.9/Rev.1.

13

(14)  http://www.nepad.org/system/files/caadp.pdf

14

(15)  Assembly/AU/Decl.7(II).

15

(16)  Definējot ģimeni kā veidu, kādā organizēt lauksaimniecības, mežsaimniecības, zivsaimniecības, ganību lopkopības un akvakultūras ražošanu (FAO, 2013, 2. lpp.); http://creativecommons.org/licenses/by-cn-nd/4.0/.

16

FAO

(17)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0405.

17

(18)  Assembly/AU/Decl.449(XIX).

18

(19)  Assembly/AU/Decl.1(XXIII).

19

(20)  http://www.ifad.org/events/g8/statement.pdf

20

(21)  http://www.uneca.org/publications/framework-and-guidelines-landpolicy-africa

21

(22)  Assembly/AU/Decl.1(XIII) Rev.1.

22

(23)  http://www.fao.org/docrep/009/y7937e/y7937e00.htm

23

(24)  http://www.un.org/womenwatch/daw/cedaw/

24

(25)  http://www.achpr.org/instruments/achpr/

25

(26)  http://www.un.org/esa/socdev/unpfii/documents/DRIPS_en.pdf

26

(27)  http://www.ohchr.org/EN/Issues/Housing/Pages/ForcedEvictions.aspx

27

(28)  https://www.unglobalcompact.org/library/2

28

(29)  http://www.oecd.org/corporate/mne/oecdguidelinesformultinationalenterprises.htm

29

(30)  http://www.oecd.org/development/effectiveness/busanpartnership.htm

30

(31)  http://www.fao.org/nr/tenure/voluntary-guidelines/en/

31

(32)  http://www.upov.int/upovlex/en/conventions/1991/content.html

32

(33)  http://www.planttreaty.org/

33

(34)  https://www.cbd.int/

34

(35)  http://www.fao.org/docrep/019/i3671e/i3671e.pdf

35

(36)  Pieņēmusi ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja 2016. gada 21. decembrī Nairobi (Kenijā).

36

(37)  Pieņēmusi ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja 2016. gada 21. decembrī Nairobi (Kenijā).

37

---