# Jurnalul Oficial C 92/2017

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 92 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 6024 martie 2017 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 92

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 6024 martie 2017

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoluţii, recomandări şi avize |
| | RECOMANDĂRI |
| | Consiliu |
| 2017/C 92/01 | Recomandarea Consiliului din 21 martie 2017 privind politica economică a zonei euro | 1 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

I   Rezoluţii, recomandări şi avize

RECOMANDĂRI

Consiliu

2017/C 92/01

Recomandarea Consiliului din 21 martie 2017 privind politica economică a zonei euro

1

---

| | IV   Informări |
| --- | --- |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUŢIILE, ORGANELE ŞI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2017/C 92/02 | Rata de schimb a monedei euro | 6 |
| 2017/C 92/03 | Decizia Comisiei din 21 martie 2017 de înlocuire a unui membru al Grupului părților interesate al Platformei REFIT | 7 |
| 2017/C 92/04 | Note explicative la Nomenclatura combinată a Uniunii Europene | 9 |

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUŢIILE, ORGANELE ŞI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2017/C 92/02

Rata de schimb a monedei euro

6

2017/C 92/03

Decizia Comisiei din 21 martie 2017 de înlocuire a unui membru al Grupului părților interesate al Platformei REFIT

7

2017/C 92/04

Note explicative la Nomenclatura combinată a Uniunii Europene

9

---

| | V   Anunţuri |
| --- | --- |
| | PROCEDURI ADMINISTRATIVE |
| | Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară |
| 2017/C 92/05 | Cerere de exprimare a interesului pentru postul de membru în Consiliul de administrație al Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară | 10 |
| | ALTE ACTE |
| | Comisia Europeană |
| 2017/C 92/06 | Publicarea unei cereri în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare | 14 |

V   Anunţuri

PROCEDURI ADMINISTRATIVE

Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară

2017/C 92/05

Cerere de exprimare a interesului pentru postul de membru în Consiliul de administrație al Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară

10

ALTE ACTE

Comisia Europeană

2017/C 92/06

Publicarea unei cereri în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare

14

---

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

I Rezoluţii, recomandări şi avize

RECOMANDĂRI

Consiliu

| 24.3.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 92/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 92/1

---

RECOMANDAREA CONSILIULUI

din 21 martie 2017

privind politica economică a zonei euro

(2017/C 92/01)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 136, coroborat cu articolul 121 alineatul (2),

având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

având în vedere concluziile Consiliului European,

având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,

având în vedere avizul Comitetului pentru politică economică,

întrucât:

| (1) | Redresarea economică în zona euro continuă, dar rămâne fragilă. S-au înregistrat progrese semnificative în ultimii ani: începând din 2015, produsul intern brut (PIB) al zonei euro a revenit la nivelul din perioada anterioară crizei în termeni reali, iar șomajul a scăzut, atingând nivelul cel mai redus din 2010-2011 până în prezent. Cu toate acestea, cererea agregată este moderată, inflația este cu mult sub nivelul țintă, în pofida unei politici monetare foarte flexibile adoptate de Banca Centrală Europeană, iar creșterea este împiedicată de urmările crizei, cum ar fi dezechilibrele macroeconomice persistente și un nivel înalt de îndatorare în toate sectoarele economiei, ceea ce face necesară reducerea efectului de levier și a resurselor disponibile pentru consum și investiții. În plus, deși potențialul de creștere al economiei din zona euro a înregistrat o tendință de scădere pe termen lung, această tendință a fost accentuată și mai mult de criză. În pofida semnelor de ameliorare, deficitul de investiții persistent și nivelul ridicat al șomajului creează riscul ca perspectivele de creștere să fie și mai mult afectate. Natura asimetrică a reechilibrării din economia zonei euro a persistat, în condițiile în care numai țările care sunt debitori neți și-au corectat dezechilibrele, și are ca efect creșterea excedentului de cont curent. În cadrul acordului global din G20, statele membre din zona euro sunt invitate să utilizeze toate instrumentele de politică, inclusiv fiscale și structurale – în mod individual și colectiv – pentru a obține o creștere puternică, durabilă, echilibrată și favorabilă incluziunii. |
| --- | --- |

(1)

Redresarea economică în zona euro continuă, dar rămâne fragilă. S-au înregistrat progrese semnificative în ultimii ani: începând din 2015, produsul intern brut (PIB) al zonei euro a revenit la nivelul din perioada anterioară crizei în termeni reali, iar șomajul a scăzut, atingând nivelul cel mai redus din 2010-2011 până în prezent. Cu toate acestea, cererea agregată este moderată, inflația este cu mult sub nivelul țintă, în pofida unei politici monetare foarte flexibile adoptate de Banca Centrală Europeană, iar creșterea este împiedicată de urmările crizei, cum ar fi dezechilibrele macroeconomice persistente și un nivel înalt de îndatorare în toate sectoarele economiei, ceea ce face necesară reducerea efectului de levier și a resurselor disponibile pentru consum și investiții. În plus, deși potențialul de creștere al economiei din zona euro a înregistrat o tendință de scădere pe termen lung, această tendință a fost accentuată și mai mult de criză. În pofida semnelor de ameliorare, deficitul de investiții persistent și nivelul ridicat al șomajului creează riscul ca perspectivele de creștere să fie și mai mult afectate. Natura asimetrică a reechilibrării din economia zonei euro a persistat, în condițiile în care numai țările care sunt debitori neți și-au corectat dezechilibrele, și are ca efect creșterea excedentului de cont curent. În cadrul acordului global din G20, statele membre din zona euro sunt invitate să utilizeze toate instrumentele de politică, inclusiv fiscale și structurale – în mod individual și colectiv – pentru a obține o creștere puternică, durabilă, echilibrată și favorabilă incluziunii.

| (2) | Ar trebui adoptate reforme structurale ambițioase, care să faciliteze realocarea eficientă și în bune condiții a resurselor umane și de capital și care să contribuie la soluționarea provocărilor legate de schimbările tehnologice și structurale în curs. Sunt necesare reforme care să creeze un climat de afaceri permisiv, să finalizeze piața unică și să elimine barierele din calea investițiilor. Aceste eforturi sunt esențiale pentru creșterea productivității și a ocupării forței de muncă, pentru consolidarea convergenței și pentru amplificarea potențialului de creștere și a capacității de ajustare a economiei din zona euro. Implementarea unor reforme structurale, prin faptul că permite crearea unor piețe eficiente cu mecanisme de preț reactive, ar putea sprijini politica monetară, facilitând transmiterea acesteia către economia reală. Reformele care elimină blocajele în materie de investiții și care sprijină investițiile pot aduce un beneficiu dublu prin sprijinirea activității economice pe termen scurt și prin crearea capacității de creștere durabilă și favorabilă incluziunii pe termen lung. Reformele care îmbunătățesc productivitatea sunt deosebit de importante pentru acele state membre care, din cauza datoriei externe ridicate, au nevoi mari în materie de reducere a efectului de levier, întrucât o creștere mai rapidă contribuie la reducerea datoriei ca procentaj din PIB. Stimularea competitivității bazate pe prețuri și pe alte elemente decât prețurile ar contribui, la rândul său, la reechilibrarea externă a țărilor respective. Statele membre cu excedente mari de cont curent pot contribui la reechilibrarea zonei euro prin introducerea unor măsuri, inclusiv a unor reforme structurale, care să faciliteze canalizarea economiilor excesive realizate către cererea internă, în special prin consolidarea investițiilor. Contextul actual, caracterizat prin rate scăzute ale dobânzii, oferă, la rândul său, oportunități suplimentare în acest sens, mai ales în statele membre care dispun de o importantă marjă de manevră bugetară. |
| --- | --- |

(2)

Ar trebui adoptate reforme structurale ambițioase, care să faciliteze realocarea eficientă și în bune condiții a resurselor umane și de capital și care să contribuie la soluționarea provocărilor legate de schimbările tehnologice și structurale în curs. Sunt necesare reforme care să creeze un climat de afaceri permisiv, să finalizeze piața unică și să elimine barierele din calea investițiilor. Aceste eforturi sunt esențiale pentru creșterea productivității și a ocupării forței de muncă, pentru consolidarea convergenței și pentru amplificarea potențialului de creștere și a capacității de ajustare a economiei din zona euro. Implementarea unor reforme structurale, prin faptul că permite crearea unor piețe eficiente cu mecanisme de preț reactive, ar putea sprijini politica monetară, facilitând transmiterea acesteia către economia reală. Reformele care elimină blocajele în materie de investiții și care sprijină investițiile pot aduce un beneficiu dublu prin sprijinirea activității economice pe termen scurt și prin crearea capacității de creștere durabilă și favorabilă incluziunii pe termen lung. Reformele care îmbunătățesc productivitatea sunt deosebit de importante pentru acele state membre care, din cauza datoriei externe ridicate, au nevoi mari în materie de reducere a efectului de levier, întrucât o creștere mai rapidă contribuie la reducerea datoriei ca procentaj din PIB. Stimularea competitivității bazate pe prețuri și pe alte elemente decât prețurile ar contribui, la rândul său, la reechilibrarea externă a țărilor respective. Statele membre cu excedente mari de cont curent pot contribui la reechilibrarea zonei euro prin introducerea unor măsuri, inclusiv a unor reforme structurale, care să faciliteze canalizarea economiilor excesive realizate către cererea internă, în special prin consolidarea investițiilor. Contextul actual, caracterizat prin rate scăzute ale dobânzii, oferă, la rândul său, oportunități suplimentare în acest sens, mai ales în statele membre care dispun de o importantă marjă de manevră bugetară.

| (3) | O mai bună coordonare a implementării reformelor structurale, inclusiv a celor prevăzute în recomandările specifice fiecărei țări și a celor necesare pentru a finaliza uniunea economică și monetară (UEM), poate să creeze efecte de propagare pozitive în statele membre și să consolideze efectele pozitive pe termen scurt ale reformelor respective. Discuțiile tematice din cadrul Eurogrupului s-au dovedit a fi valoroase pentru construirea unei înțelegeri comune a priorităților de reformă în zona euro, pentru schimbul de bune practici și pentru promovarea convergenței structurale și a implementării reformelor. Respectivele discuții ar trebui să continue în cadrul Eurogrupului, și să fie consolidate pe cât posibil, inclusiv prin utilizarea eficace a principiilor comune și a criteriilor de referință convenite. Aceste discuții ar trebui să continue fără a aduce atingere discuțiilor în curs din cadrul formațiunilor relevante ale Consiliului și recunoscând în același timp relevanța la nivelul Uniunii și natura provocărilor și experiențelor comune, după caz. Ca răspuns la Recomandarea Consiliului privind instituirea de consilii naționale pentru productivitate (1) adoptată la 20 septembrie 2016, consiliile naționale de productivitate pot, de asemenea, să contribuie la stimularea asumării răspunderii și la punerea în aplicare a reformelor necesare la nivel național. |
| --- | --- |

(3)

O mai bună coordonare a implementării reformelor structurale, inclusiv a celor prevăzute în recomandările specifice fiecărei țări și a celor necesare pentru a finaliza uniunea economică și monetară (UEM), poate să creeze efecte de propagare pozitive în statele membre și să consolideze efectele pozitive pe termen scurt ale reformelor respective. Discuțiile tematice din cadrul Eurogrupului s-au dovedit a fi valoroase pentru construirea unei înțelegeri comune a priorităților de reformă în zona euro, pentru schimbul de bune practici și pentru promovarea convergenței structurale și a implementării reformelor. Respectivele discuții ar trebui să continue în cadrul Eurogrupului, și să fie consolidate pe cât posibil, inclusiv prin utilizarea eficace a principiilor comune și a criteriilor de referință convenite. Aceste discuții ar trebui să continue fără a aduce atingere discuțiilor în curs din cadrul formațiunilor relevante ale Consiliului și recunoscând în același timp relevanța la nivelul Uniunii și natura provocărilor și experiențelor comune, după caz. Ca răspuns la Recomandarea Consiliului privind instituirea de consilii naționale pentru productivitate (1) adoptată la 20 septembrie 2016, consiliile naționale de productivitate pot, de asemenea, să contribuie la stimularea asumării răspunderii și la punerea în aplicare a reformelor necesare la nivel național.

| (4) | O coordonare solidă a politicilor bugetare naționale, bazată pe norme comune, este esențială pentru atingerea unei orientări bugetare agregate adecvate și pentru buna funcționare a uniunii monetare. Normele bugetare comune vizează asigurarea sustenabilității datoriei la nivel național, oferind totodată o marjă pentru stabilizarea macroeconomică. Prin urmare, orientarea bugetară națională și cea agregată ale zonei euro trebuie să echilibreze dublul obiectiv de a asigura sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice naționale și stabilizarea macroeconomică pe termen scurt, atât la nivelul fiecărei țări, cât și la nivelul zonei euro. În conjunctura actuală, caracterizată printr-un grad ridicat de incertitudine în ceea ce privește forța redresării și nivelul capacității de rezervă din economie, în care politica monetară a fost deosebit de favorabilă, este necesară o politică bugetară la nivelul zonei euro care să completeze politica monetară în ceea ce privește sprijinirea cererii, în special a investițiilor, și ieșirea din situația de inflație scăzută, ținând totodată cont în mod corespunzător de preocupările actuale legate de sustenabilitatea datoriei. Eficacitatea politicii bugetare, inclusiv efectele de propagare de la o țară la alta, este sporită de contextul ratelor scăzute ale dobânzii. În Comunicarea sa către Parlamentul European, Consiliu, Banca Centrală Europeană, Comitetul Economic și Social European și Comitetul European al Regiunilor „Către o orientare bugetară pozitivă pentru zona euro”, din 16 noiembrie 2016, Comisia consideră că, pentru 2017, în situația actuală, este de dorit o expansiune bugetară de până la 0,5 % din PIB la nivelul întregii zone euro.
  În iulie 2016, Eurogrupul a concluzionat, pe baza analizei Comisiei, că orientarea fiscală agregată pentru 2017, în general neutră, asigură un echilibru adecvat. În decembrie 2016, Eurogrupul a subliniat importanța găsirii unui echilibru adecvat între nevoia de a asigura sustenabilitatea și necesitatea de a sprijini investițiile pentru a consolida redresarea fragilă, contribuind astfel la realizarea unui mix de politici mai echilibrat. În același timp, datoria publică rămâne ridicată și este în continuare necesar ca finanțele publice să devină sustenabile pe termen mediu în mai multe state membre. Din acest motiv, este necesar să se asigure diferențierea adecvată a eforturilor bugetare în statele membre, luându-se în considerare marja de manevră bugetară și efectele de propagare în toate statele membre din zona euro. Statele membre care își depășesc obiectivele bugetare pe termen mediu și-ar putea utiliza situația bugetară favorabilă pentru a-și consolida în continuare cererea internă și potențialul de creștere, în funcție de circumstanțele specifice fiecărei țări, respectând totodată obiectivul pe termen mediu, prerogativele bugetare naționale și cerințele naționale.
  De exemplu, garanțiile acordate Fondului european pentru investiții strategice instituit prin Regulamentul (UE) 2015/1017 al Parlamentului European și al Consiliului (2) reprezintă, pentru statele membre care dispun de o marjă de manevră bugetară, o modalitate deosebit de eficace de a maximiza impactul asupra economiei reale și asupra redresării din zona euro. Statele membre care au nevoie de ajustări bugetare suplimentare în cadrul componentei preventive a pactului ar trebui să se asigure că respectă cerințele Pactului de stabilitate și de creștere (PSC) pentru 2017. În cadrul componentei corective a PSC, statele membre trebuie să asigure o corectare la timp și durabilă a deficitelor lor excesive, asigurând astfel rezerve bugetare pentru situații neprevăzute. Statele membre ar trebui să aplice politici fiscale care respectă pe deplin PSC, utilizând totodată în mod optim flexibilitatea integrată în normele existente. Reformele structurale, în special cele care vizează sporirea productivității, ar sprijini creșterea și ar îmbunătăți sustenabilitatea finanțelor publice. În plus, o îmbunătățire decisivă a structurii și a gestionării bugetelor naționale, atât în ceea ce privește veniturile, cât și în ceea ce privește cheltuielile, prin transferarea resurselor către investiții tangibile și intangibile ar spori impactul bugetelor asupra cererii pe termen scurt și asupra productivității pe termen lung. Pentru a consolida credibilitatea politicilor statelor membre și a contribui la găsirea echilibrului adecvat între stabilizarea macroeconomică pe termen scurt, sustenabilitatea datoriei și creșterea pe termen lung, este nevoie de cadre bugetare naționale eficace. |
| --- | --- |

(4)

O coordonare solidă a politicilor bugetare naționale, bazată pe norme comune, este esențială pentru atingerea unei orientări bugetare agregate adecvate și pentru buna funcționare a uniunii monetare. Normele bugetare comune vizează asigurarea sustenabilității datoriei la nivel național, oferind totodată o marjă pentru stabilizarea macroeconomică. Prin urmare, orientarea bugetară națională și cea agregată ale zonei euro trebuie să echilibreze dublul obiectiv de a asigura sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice naționale și stabilizarea macroeconomică pe termen scurt, atât la nivelul fiecărei țări, cât și la nivelul zonei euro. În conjunctura actuală, caracterizată printr-un grad ridicat de incertitudine în ceea ce privește forța redresării și nivelul capacității de rezervă din economie, în care politica monetară a fost deosebit de favorabilă, este necesară o politică bugetară la nivelul zonei euro care să completeze politica monetară în ceea ce privește sprijinirea cererii, în special a investițiilor, și ieșirea din situația de inflație scăzută, ținând totodată cont în mod corespunzător de preocupările actuale legate de sustenabilitatea datoriei. Eficacitatea politicii bugetare, inclusiv efectele de propagare de la o țară la alta, este sporită de contextul ratelor scăzute ale dobânzii. În Comunicarea sa către Parlamentul European, Consiliu, Banca Centrală Europeană, Comitetul Economic și Social European și Comitetul European al Regiunilor „Către o orientare bugetară pozitivă pentru zona euro”, din 16 noiembrie 2016, Comisia consideră că, pentru 2017, în situația actuală, este de dorit o expansiune bugetară de până la 0,5 % din PIB la nivelul întregii zone euro.

În iulie 2016, Eurogrupul a concluzionat, pe baza analizei Comisiei, că orientarea fiscală agregată pentru 2017, în general neutră, asigură un echilibru adecvat. În decembrie 2016, Eurogrupul a subliniat importanța găsirii unui echilibru adecvat între nevoia de a asigura sustenabilitatea și necesitatea de a sprijini investițiile pentru a consolida redresarea fragilă, contribuind astfel la realizarea unui mix de politici mai echilibrat. În același timp, datoria publică rămâne ridicată și este în continuare necesar ca finanțele publice să devină sustenabile pe termen mediu în mai multe state membre. Din acest motiv, este necesar să se asigure diferențierea adecvată a eforturilor bugetare în statele membre, luându-se în considerare marja de manevră bugetară și efectele de propagare în toate statele membre din zona euro. Statele membre care își depășesc obiectivele bugetare pe termen mediu și-ar putea utiliza situația bugetară favorabilă pentru a-și consolida în continuare cererea internă și potențialul de creștere, în funcție de circumstanțele specifice fiecărei țări, respectând totodată obiectivul pe termen mediu, prerogativele bugetare naționale și cerințele naționale.

De exemplu, garanțiile acordate Fondului european pentru investiții strategice instituit prin Regulamentul (UE) 2015/1017 al Parlamentului European și al Consiliului (2) reprezintă, pentru statele membre care dispun de o marjă de manevră bugetară, o modalitate deosebit de eficace de a maximiza impactul asupra economiei reale și asupra redresării din zona euro. Statele membre care au nevoie de ajustări bugetare suplimentare în cadrul componentei preventive a pactului ar trebui să se asigure că respectă cerințele Pactului de stabilitate și de creștere (PSC) pentru 2017. În cadrul componentei corective a PSC, statele membre trebuie să asigure o corectare la timp și durabilă a deficitelor lor excesive, asigurând astfel rezerve bugetare pentru situații neprevăzute. Statele membre ar trebui să aplice politici fiscale care respectă pe deplin PSC, utilizând totodată în mod optim flexibilitatea integrată în normele existente. Reformele structurale, în special cele care vizează sporirea productivității, ar sprijini creșterea și ar îmbunătăți sustenabilitatea finanțelor publice. În plus, o îmbunătățire decisivă a structurii și a gestionării bugetelor naționale, atât în ceea ce privește veniturile, cât și în ceea ce privește cheltuielile, prin transferarea resurselor către investiții tangibile și intangibile ar spori impactul bugetelor asupra cererii pe termen scurt și asupra productivității pe termen lung. Pentru a consolida credibilitatea politicilor statelor membre și a contribui la găsirea echilibrului adecvat între stabilizarea macroeconomică pe termen scurt, sustenabilitatea datoriei și creșterea pe termen lung, este nevoie de cadre bugetare naționale eficace.

| (5) | Piețele forței de muncă continuă să se redreseze treptat în zona euro, cu o reducere constantă a șomajului. Cu toate acestea, ratele șomajului de lungă durată și ale șomajului în rândul tinerilor rămân ridicate, în timp ce sărăcia, excluziunea socială și inegalitatea rămân o preocupare profundă în mai multe state membre. Deși s-au înregistrat progrese în ceea ce privește reformele destinate să îmbunătățească reziliența și capacitatea de adaptare a piețelor forței de muncă, în întreaga zonă euro persistă discrepanțe semnificative care continuă să pună în pericol buna funcționare a acesteia. În vederea unei realocări constante și fără probleme a forței de muncă către activități mai productive, cu scopul de a sprijini integrarea sau reintegrarea persoanelor care sunt afectate de tranziția între locuri de muncă sau care sunt excluse de pe piața forței de muncă, de a reduce segmentarea și de a promova convergența economică și socială, inclusiv prin sporirea șanselor de a găsi locuri de muncă de calitate, sunt necesare o piață a forței de muncă, un sistem de protecție socială și sisteme fiscale și de prestații sociale bine concepute, echitabile și favorabile incluziunii. Acestea vor permite, de asemenea, o stabilizare automată mai eficace și o creștere economică și o ocupare a forței de muncă mai puternice, durabile și favorabile incluziunii, factori importanți pentru soluționarea problemelor sociale din zona euro.
  Reformele necesare includ: (i) modificarea legislației din domeniul protecției muncii în vederea introducerii unor dispoziții contractuale fiabile, care să ofere flexibilitate și siguranță atât angajaților, cât și angajatorilor, să promoveze tranzițiile de pe piața muncii, să evite apariția unei piețe a muncii pe două niveluri și să permită ajustări ale costului forței de muncă atunci când este necesar, domeniu în care eforturile de reformă au fost deosebit de intense în ultimii ani; (ii) consolidarea competențelor prin îmbunătățirea performanței și a eficacității sistemelor educaționale și a strategiilor cuprinzătoare de învățare pe tot parcursul vieții, cu accent pe necesitățile pieței muncii; (iii) politici active eficace în domeniul pieței forței de muncă, menite să ajute persoanele fără loc de muncă, inclusiv șomerii de lungă durată, să se reintegreze pe piața muncii și să participe mai activ la aceasta; și (iv) sisteme moderne, durabile și adecvate de protecție socială care contribuie efectiv și eficient pe parcursul ciclului de viață atât la incluziunea socială, cât și la integrarea pe piața muncii. În plus, deplasarea presiunii fiscale de pe piața forței de muncă, în special în cazul persoanelor cu venituri mici, și asigurarea unor regimuri fiscale echitabile pot îmbunătăți rezultatele pe piața muncii. Statele membre din zona euro care au implementat astfel de reforme sunt mai reziliente și se bucură de un nivel mai ridicat de ocupare a forței de muncă și de performanțe mai mari în domeniul social. Elaborarea unor astfel de reforme trebuie să ia în considerare impactul social potențial al acestora. |
| --- | --- |

(5)

Piețele forței de muncă continuă să se redreseze treptat în zona euro, cu o reducere constantă a șomajului. Cu toate acestea, ratele șomajului de lungă durată și ale șomajului în rândul tinerilor rămân ridicate, în timp ce sărăcia, excluziunea socială și inegalitatea rămân o preocupare profundă în mai multe state membre. Deși s-au înregistrat progrese în ceea ce privește reformele destinate să îmbunătățească reziliența și capacitatea de adaptare a piețelor forței de muncă, în întreaga zonă euro persistă discrepanțe semnificative care continuă să pună în pericol buna funcționare a acesteia. În vederea unei realocări constante și fără probleme a forței de muncă către activități mai productive, cu scopul de a sprijini integrarea sau reintegrarea persoanelor care sunt afectate de tranziția între locuri de muncă sau care sunt excluse de pe piața forței de muncă, de a reduce segmentarea și de a promova convergența economică și socială, inclusiv prin sporirea șanselor de a găsi locuri de muncă de calitate, sunt necesare o piață a forței de muncă, un sistem de protecție socială și sisteme fiscale și de prestații sociale bine concepute, echitabile și favorabile incluziunii. Acestea vor permite, de asemenea, o stabilizare automată mai eficace și o creștere economică și o ocupare a forței de muncă mai puternice, durabile și favorabile incluziunii, factori importanți pentru soluționarea problemelor sociale din zona euro.

Reformele necesare includ: (i) modificarea legislației din domeniul protecției muncii în vederea introducerii unor dispoziții contractuale fiabile, care să ofere flexibilitate și siguranță atât angajaților, cât și angajatorilor, să promoveze tranzițiile de pe piața muncii, să evite apariția unei piețe a muncii pe două niveluri și să permită ajustări ale costului forței de muncă atunci când este necesar, domeniu în care eforturile de reformă au fost deosebit de intense în ultimii ani; (ii) consolidarea competențelor prin îmbunătățirea performanței și a eficacității sistemelor educaționale și a strategiilor cuprinzătoare de învățare pe tot parcursul vieții, cu accent pe necesitățile pieței muncii; (iii) politici active eficace în domeniul pieței forței de muncă, menite să ajute persoanele fără loc de muncă, inclusiv șomerii de lungă durată, să se reintegreze pe piața muncii și să participe mai activ la aceasta; și (iv) sisteme moderne, durabile și adecvate de protecție socială care contribuie efectiv și eficient pe parcursul ciclului de viață atât la incluziunea socială, cât și la integrarea pe piața muncii. În plus, deplasarea presiunii fiscale de pe piața forței de muncă, în special în cazul persoanelor cu venituri mici, și asigurarea unor regimuri fiscale echitabile pot îmbunătăți rezultatele pe piața muncii. Statele membre din zona euro care au implementat astfel de reforme sunt mai reziliente și se bucură de un nivel mai ridicat de ocupare a forței de muncă și de performanțe mai mari în domeniul social. Elaborarea unor astfel de reforme trebuie să ia în considerare impactul social potențial al acestora.

| (6) | Crearea uniunii bancare a înregistrat progrese, dar nu este încă finalizată. În conformitate cu foaia de parcurs din iunie 2016, astfel cum este prevăzută în Concluziile Consiliului din 16 iunie 2016, ar trebui să continue eforturile în direcția finalizării uniunii bancare în ceea ce privește reducerea riscurilor și partajarea riscurilor, inclusiv un sistem european de asigurare a depozitelor și intrarea în acțiune a mecanismului comun de protecție pentru Fondul unic de rezoluție cel târziu până la sfârșitul perioadei de tranziție a fondului, astfel cum este definită în Regulamentul (UE) nr. 806/2014 al Parlamentului European și al Consiliului (3). Deși reziliența globală a sectorului bancar din zona euro a crescut de la începutul crizei, presiunea asupra băncilor s-a amplificat din cauza mai multor factori, cum ar fi nivelurile ridicate ale creditelor neperformante, modelele de afaceri ineficiente și supracapacitatea din unele state membre, toate acestea având ca rezultat o rentabilitate scăzută și, în unele cazuri, apariția unor provocări la adresa viabilității. Presiunea respectivă afectează capacitatea băncilor de a desfășura activitatea de creditare a economiei. Riscurile se extind și la economia reală, unde nivelul datoriei publice și al datoriei private nefinanciare din unele state membre rămâne ridicat. Este nevoie de o continuă reducere ordonată a efectului de levier în sectorul privat, prin identificarea, achitarea și, dacă este necesar, restructurarea datoriilor debitorilor viabili care se află în dificultate și prin rezoluția stocurilor de datorii neviabile, astfel încât capitalul să poată fi realocat într-un mod mai rapid și mai eficient. În acest context, abordarea nivelurilor încă ridicate ale creditelor neperformante și respectarea unor principii comune în elaborarea de cadre în materie de insolvență pentru întreprinderi și gospodării, inclusiv prin îmbunătățirea la nivel național a procedurilor de insolvență și a cadrelor privind soluționarea alternativă a litigiilor, constituie elemente esențiale în cadrul unui proces reușit, favorabil creșterii, de reducere a efectului de levier. |
| --- | --- |

(6)

Crearea uniunii bancare a înregistrat progrese, dar nu este încă finalizată. În conformitate cu foaia de parcurs din iunie 2016, astfel cum este prevăzută în Concluziile Consiliului din 16 iunie 2016, ar trebui să continue eforturile în direcția finalizării uniunii bancare în ceea ce privește reducerea riscurilor și partajarea riscurilor, inclusiv un sistem european de asigurare a depozitelor și intrarea în acțiune a mecanismului comun de protecție pentru Fondul unic de rezoluție cel târziu până la sfârșitul perioadei de tranziție a fondului, astfel cum este definită în Regulamentul (UE) nr. 806/2014 al Parlamentului European și al Consiliului (3). Deși reziliența globală a sectorului bancar din zona euro a crescut de la începutul crizei, presiunea asupra băncilor s-a amplificat din cauza mai multor factori, cum ar fi nivelurile ridicate ale creditelor neperformante, modelele de afaceri ineficiente și supracapacitatea din unele state membre, toate acestea având ca rezultat o rentabilitate scăzută și, în unele cazuri, apariția unor provocări la adresa viabilității. Presiunea respectivă afectează capacitatea băncilor de a desfășura activitatea de creditare a economiei. Riscurile se extind și la economia reală, unde nivelul datoriei publice și al datoriei private nefinanciare din unele state membre rămâne ridicat. Este nevoie de o continuă reducere ordonată a efectului de levier în sectorul privat, prin identificarea, achitarea și, dacă este necesar, restructurarea datoriilor debitorilor viabili care se află în dificultate și prin rezoluția stocurilor de datorii neviabile, astfel încât capitalul să poată fi realocat într-un mod mai rapid și mai eficient. În acest context, abordarea nivelurilor încă ridicate ale creditelor neperformante și respectarea unor principii comune în elaborarea de cadre în materie de insolvență pentru întreprinderi și gospodării, inclusiv prin îmbunătățirea la nivel național a procedurilor de insolvență și a cadrelor privind soluționarea alternativă a litigiilor, constituie elemente esențiale în cadrul unui proces reușit, favorabil creșterii, de reducere a efectului de levier.

| (7) | Pe parcursul anului 2016 s-au înregistrat unele progrese în ceea ce privește inițiativele prezentate în raportul celor cinci președinți privind „Finalizarea uniunii economice și monetare a Europei” din 22 iunie 2015 elaborat de președintele Comisiei Europene în strânsă cooperare cu președinții Consiliului European, al Băncii Centrale Europene, al Eurogrupului și al Parlamentului European, cum ar fi rolul sporit al dimensiunii reprezentate de zona euro în cadrul semestrului european, Recomandarea Consiliului privind consiliile naționale pentru productivitate și instituirea Consiliului bugetar european în cadrul Comisiei. De asemenea, în prezent se lucrează la îmbunătățirea transparenței și la reducerea complexității normelor bugetare, iar în noiembrie 2015, Comisia a prezentat o propunere pentru un sistem european de asigurare a depozitelor. Mai mult decât atât, din raportul celor cinci președinți rezultă că există provocări mai ample care trebuie abordate. La 1 martie 2017, Comisia a prezentat o carte albă privind viitorul Europei, care abordează, printre altele, și viitorul UEM. Pentru a se ajunge la un acord cu privire la o cale de urmat operațională este necesar ca toate statele membre din zona euro și toate instituțiile Uniunii, dar și statele membre din afara zonei euro să își asume în mod egal responsabilitatea și să fie conștiente de faptul că urmăresc un scop comun, întrucât o UEM puternică va contribui la abordarea cu mai multă fermitate a provocărilor cu care se confruntă Uniunea și va avea un impact pozitiv și asupra statelor membre din afara zonei euro. În acest sens, va fi important ca discuțiile privind finalizarea UEM să se desfășoare într-o manieră deschisă și transparentă în relația cu statele membre din afara zonei euro, cu respectarea deplină a pieței interne a Uniunii și, pentru inițiativele relevante, să fie deschise statelor membre din afara zonei euro, pe o bază echivalentă, după caz. |
| --- | --- |

(7)

Pe parcursul anului 2016 s-au înregistrat unele progrese în ceea ce privește inițiativele prezentate în raportul celor cinci președinți privind „Finalizarea uniunii economice și monetare a Europei” din 22 iunie 2015 elaborat de președintele Comisiei Europene în strânsă cooperare cu președinții Consiliului European, al Băncii Centrale Europene, al Eurogrupului și al Parlamentului European, cum ar fi rolul sporit al dimensiunii reprezentate de zona euro în cadrul semestrului european, Recomandarea Consiliului privind consiliile naționale pentru productivitate și instituirea Consiliului bugetar european în cadrul Comisiei. De asemenea, în prezent se lucrează la îmbunătățirea transparenței și la reducerea complexității normelor bugetare, iar în noiembrie 2015, Comisia a prezentat o propunere pentru un sistem european de asigurare a depozitelor. Mai mult decât atât, din raportul celor cinci președinți rezultă că există provocări mai ample care trebuie abordate. La 1 martie 2017, Comisia a prezentat o carte albă privind viitorul Europei, care abordează, printre altele, și viitorul UEM. Pentru a se ajunge la un acord cu privire la o cale de urmat operațională este necesar ca toate statele membre din zona euro și toate instituțiile Uniunii, dar și statele membre din afara zonei euro să își asume în mod egal responsabilitatea și să fie conștiente de faptul că urmăresc un scop comun, întrucât o UEM puternică va contribui la abordarea cu mai multă fermitate a provocărilor cu care se confruntă Uniunea și va avea un impact pozitiv și asupra statelor membre din afara zonei euro. În acest sens, va fi important ca discuțiile privind finalizarea UEM să se desfășoare într-o manieră deschisă și transparentă în relația cu statele membre din afara zonei euro, cu respectarea deplină a pieței interne a Uniunii și, pentru inițiativele relevante, să fie deschise statelor membre din afara zonei euro, pe o bază echivalentă, după caz.

| (8) | Comitetul pentru ocuparea forței de muncă și Comitetul pentru protecție socială au fost consultate cu privire la aspectele legate de ocuparea forței de muncă și la aspectele sociale din prezenta recomandare, |
| --- | --- |

(8)

Comitetul pentru ocuparea forței de muncă și Comitetul pentru protecție socială au fost consultate cu privire la aspectele legate de ocuparea forței de muncă și la aspectele sociale din prezenta recomandare,

RECOMANDĂ ca, în perioada 2017-2018, statele membre din zona euro să ia măsuri în cadrul Eurogrupului, în mod individual și colectiv, astfel încât:

| 1. | Să urmărească politici care sprijină creșterea durabilă și favorabilă incluziunii pe termen scurt și lung și care îmbunătățesc capacitatea de adaptare, reechilibrarea și convergența. Să acorde prioritate reformelor care sporesc productivitatea, îmbunătățesc mediul instituțional și de afaceri, elimină blocajele din sectorul investițiilor și sprijină crearea de locuri de muncă. Statele membre cu deficite de cont curent sau cu datorii externe ridicate ar trebui să sporească productivitatea, limitând totodată cost unitar al muncii. Statele membre cu excedente mari ale contului curent ar trebui să implementeze, cu prioritate, măsuri, inclusiv reforme structurale și de stimulare a investițiilor, care să contribuie la consolidarea cererii lor interne și a potențialului lor de creștere. |
| --- | --- |

1.

Să urmărească politici care sprijină creșterea durabilă și favorabilă incluziunii pe termen scurt și lung și care îmbunătățesc capacitatea de adaptare, reechilibrarea și convergența. Să acorde prioritate reformelor care sporesc productivitatea, îmbunătățesc mediul instituțional și de afaceri, elimină blocajele din sectorul investițiilor și sprijină crearea de locuri de muncă. Statele membre cu deficite de cont curent sau cu datorii externe ridicate ar trebui să sporească productivitatea, limitând totodată cost unitar al muncii. Statele membre cu excedente mari ale contului curent ar trebui să implementeze, cu prioritate, măsuri, inclusiv reforme structurale și de stimulare a investițiilor, care să contribuie la consolidarea cererii lor interne și a potențialului lor de creștere.

| 2. | Să urmărească în politicile bugetare un echilibru adecvat între nevoia de a asigura durabilitatea și necesitatea de a sprijini investițiile pentru a consolida redresarea economică, contribuind astfel la o strategie fiscală generală adecvată și la un mix de politici mai echilibrat. Statele membre care, în conformitate cu analiza Comisiei, sunt expuse riscului de a nu își îndeplini obligațiile care le revin în temeiul Pactului de stabilitate și de creștere în 2017 ar trebui, în acest sens, să ia în timp util măsuri suplimentare pentru a asigura conformitatea. Pe de altă parte, statele membre care și-au depășit obiectivele pe termen mediu sunt invitate să continue să acorde prioritate investițiilor, pentru a stimula creșterea potențială, conservând, totodată, sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice. Statele membre despre care se preconizează că vor fi, în linii mari, conforme cu Pactul de stabilitate și de creștere în 2017 ar trebui să asigure respectarea Pactului de stabilitate și de creștere în cadrul proceselor lor bugetare naționale. Să aplice politici bugetare cu respectarea deplină a Pactului de stabilitate și de creștere, utilizând totodată în mod optim flexibilitatea integrată în normele existente. În general, statele membre ar trebui să îmbunătățească structura finanțelor publice prin crearea unor oportunități mai mari de realizare a unor investiții tangibile și intangibile, și să asigure funcționarea eficace a cadrelor bugetare naționale. |
| --- | --- |

2.

Să urmărească în politicile bugetare un echilibru adecvat între nevoia de a asigura durabilitatea și necesitatea de a sprijini investițiile pentru a consolida redresarea economică, contribuind astfel la o strategie fiscală generală adecvată și la un mix de politici mai echilibrat. Statele membre care, în conformitate cu analiza Comisiei, sunt expuse riscului de a nu își îndeplini obligațiile care le revin în temeiul Pactului de stabilitate și de creștere în 2017 ar trebui, în acest sens, să ia în timp util măsuri suplimentare pentru a asigura conformitatea. Pe de altă parte, statele membre care și-au depășit obiectivele pe termen mediu sunt invitate să continue să acorde prioritate investițiilor, pentru a stimula creșterea potențială, conservând, totodată, sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice. Statele membre despre care se preconizează că vor fi, în linii mari, conforme cu Pactul de stabilitate și de creștere în 2017 ar trebui să asigure respectarea Pactului de stabilitate și de creștere în cadrul proceselor lor bugetare naționale. Să aplice politici bugetare cu respectarea deplină a Pactului de stabilitate și de creștere, utilizând totodată în mod optim flexibilitatea integrată în normele existente. În general, statele membre ar trebui să îmbunătățească structura finanțelor publice prin crearea unor oportunități mai mari de realizare a unor investiții tangibile și intangibile, și să asigure funcționarea eficace a cadrelor bugetare naționale.

| 3. | Să implementeze reforme care să promoveze competitivitatea, crearea de locuri de muncă, calitatea locurilor de muncă, reziliența și convergența economică și socială, bazate pe un dialog social eficace. Aceste reforme ar trebui să cuprindă următoarele elemente combinate: (i) contracte de muncă fiabile, care să ofere flexibilitate și siguranță angajaților și angajatorilor; (ii) sisteme de educație și formare, precum și strategii cuprinzătoare de învățare pe tot parcursul vieții care să fie de calitate și eficiente și să fie orientate către necesitățile pieței muncii; (iii) politici eficiente și active în domeniul pieței forței de muncă, destinate să sprijine participarea la piața muncii; (iv) sisteme de protecție socială moderne, sustenabile și adecvate, care contribuie efectiv și eficient pe întreaga durată a ciclului de viață la incluziunea socială și la integrarea pe piața forței de muncă. Să deplaseze presiunea fiscală de pe piața muncii, în special pentru persoanele cu venituri mici și în statele unde competitivitatea costurilor este în urmă față de media zonei euro, precum și să facă presiunea fiscală neutră din punct de vedere bugetar în țările fără marjă de manevră bugetară. |
| --- | --- |

3.

Să implementeze reforme care să promoveze competitivitatea, crearea de locuri de muncă, calitatea locurilor de muncă, reziliența și convergența economică și socială, bazate pe un dialog social eficace. Aceste reforme ar trebui să cuprindă următoarele elemente combinate: (i) contracte de muncă fiabile, care să ofere flexibilitate și siguranță angajaților și angajatorilor; (ii) sisteme de educație și formare, precum și strategii cuprinzătoare de învățare pe tot parcursul vieții care să fie de calitate și eficiente și să fie orientate către necesitățile pieței muncii; (iii) politici eficiente și active în domeniul pieței forței de muncă, destinate să sprijine participarea la piața muncii; (iv) sisteme de protecție socială moderne, sustenabile și adecvate, care contribuie efectiv și eficient pe întreaga durată a ciclului de viață la incluziunea socială și la integrarea pe piața forței de muncă. Să deplaseze presiunea fiscală de pe piața muncii, în special pentru persoanele cu venituri mici și în statele unde competitivitatea costurilor este în urmă față de media zonei euro, precum și să facă presiunea fiscală neutră din punct de vedere bugetar în țările fără marjă de manevră bugetară.

| 4. | În conformitate cu foaia de parcurs din iunie 2016, să continue eforturile în direcția finalizării uniunii bancare în ceea ce privește reducerea riscurilor și partajarea riscurilor, inclusiv un sistem european de asigurare a depozitelor și intrarea în acțiune a mecanismului comun de protecție pentru Fondul unic de rezoluție cel târziu până la sfârșitul perioadei de tranziție a fondului. Să elaboreze și să implementeze o strategie eficace la nivelul întregii zone euro pentru a completa acțiunea de supraveghere prudențială cu scopul de a aborda riscurile la adresa viabilității sectorului bancar, inclusiv în ceea ce privește nivelul ridicat al creditelor neperformante, modelele de afaceri ineficiente și supracapacitatea. În statele membre cu niveluri ridicate ale datoriei private, să promoveze reducerea ordonată a efectului de levier. |
| --- | --- |

4.

În conformitate cu foaia de parcurs din iunie 2016, să continue eforturile în direcția finalizării uniunii bancare în ceea ce privește reducerea riscurilor și partajarea riscurilor, inclusiv un sistem european de asigurare a depozitelor și intrarea în acțiune a mecanismului comun de protecție pentru Fondul unic de rezoluție cel târziu până la sfârșitul perioadei de tranziție a fondului. Să elaboreze și să implementeze o strategie eficace la nivelul întregii zone euro pentru a completa acțiunea de supraveghere prudențială cu scopul de a aborda riscurile la adresa viabilității sectorului bancar, inclusiv în ceea ce privește nivelul ridicat al creditelor neperformante, modelele de afaceri ineficiente și supracapacitatea. În statele membre cu niveluri ridicate ale datoriei private, să promoveze reducerea ordonată a efectului de levier.

| 5. | Să facă progrese în ceea ce privește finalizarea uniunii economice și monetare, cu respectarea deplină a pieței interne a Uniunii și într-un mod deschis și transparent față de statele membre care nu fac parte din zona euro. Să continue să progreseze în ceea ce privește inițiativele în curs și lucrările cu privire la chestiuni pe termen mai lung legate de uniunea economică și monetară, ținând seama în mod corespunzător de Cartea albă a Comisiei privind viitorul Europei. |
| --- | --- |

5.

Să facă progrese în ceea ce privește finalizarea uniunii economice și monetare, cu respectarea deplină a pieței interne a Uniunii și într-un mod deschis și transparent față de statele membre care nu fac parte din zona euro. Să continue să progreseze în ceea ce privește inițiativele în curs și lucrările cu privire la chestiuni pe termen mai lung legate de uniunea economică și monetară, ținând seama în mod corespunzător de Cartea albă a Comisiei privind viitorul Europei.

Adoptată la Bruxelles, 21 martie 2017.

Pentru Consiliu

Președintele

E. SCICLUNA

---

(1)  Recomandarea Consiliului din 20 septembrie 2016 privind instituirea de consilii naționale pentru productivitate (2016/C 349/01) (JO C 349, 24.9.2016, p. 1).

1

(2)  Regulamentul (UE) 2015/1017 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 iunie 2015 privind Fondul european pentru investiții strategice, Platforma europeană de consiliere în materie de investiții și Portalul european de proiecte de investiții și de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1291/2013 și (UE) nr. 1316/2013 – Fondul european pentru investiții strategice (JO L 169, 1.7.2015, p. 1).

2

(3)  Regulamentul (UE) nr. 806/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 iulie 2014 de stabilire a unor norme uniforme și a unei proceduri uniforme de rezoluție a instituțiilor de credit și a anumitor firme de investiții în cadrul unui mecanism unic de rezoluție și al unui fond unic de rezoluție și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1093/2010 (JO L 225, 30.7.2014, p. 1).

3

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUŢIILE, ORGANELE ŞI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 24.3.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 92/6 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 92/6

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

23 martie 2017

(2017/C 92/02)

1 euro =

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,0786 |
| JPY | yen japonez | 119,36 |
| DKK | coroana daneză | 7,4356 |
| GBP | lira sterlină | 0,86273 |
| SEK | coroana suedeză | 9,5095 |
| CHF | franc elvețian | 1,0700 |
| ISK | coroana islandeză | |
| NOK | coroana norvegiană | 9,1478 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 27,021 |
| HUF | forint maghiar | 309,22 |
| PLN | zlot polonez | 4,2685 |
| RON | leu românesc nou | 4,5555 |
| TRY | lira turcească | 3,9038 |
| AUD | dolar australian | 1,4132 |
| CAD | dolar canadian | 1,4387 |
| HKD | dolar Hong Kong | 8,3780 |
| NZD | dolar neozeelandez | 1,5303 |
| SGD | dolar Singapore | 1,5086 |
| KRW | won sud-coreean | 1 207,38 |
| ZAR | rand sud-african | 13,4933 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 7,4268 |
| HRK | kuna croată | 7,4178 |
| IDR | rupia indoneziană | 14 363,72 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 4,7771 |
| PHP | peso Filipine | 54,309 |
| RUB | rubla rusească | 62,2001 |
| THB | baht thailandez | 37,320 |
| BRL | real brazilian | 3,3608 |
| MXN | peso mexican | 20,5962 |
| INR | rupie indiană | 70,6095 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,0786

JPY

yen japonez

119,36

DKK

coroana daneză

7,4356

GBP

lira sterlină

0,86273

SEK

coroana suedeză

9,5095

CHF

franc elvețian

1,0700

ISK

coroana islandeză

NOK

coroana norvegiană

9,1478

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

27,021

HUF

forint maghiar

309,22

PLN

zlot polonez

4,2685

RON

leu românesc nou

4,5555

TRY

lira turcească

3,9038

AUD

dolar australian

1,4132

CAD

dolar canadian

1,4387

HKD

dolar Hong Kong

8,3780

NZD

dolar neozeelandez

1,5303

SGD

dolar Singapore

1,5086

KRW

won sud-coreean

1 207,38

ZAR

rand sud-african

13,4933

CNY

yuan renminbi chinezesc

7,4268

HRK

kuna croată

7,4178

IDR

rupia indoneziană

14 363,72

MYR

ringgit Malaiezia

4,7771

PHP

peso Filipine

54,309

RUB

rubla rusească

62,2001

THB

baht thailandez

37,320

BRL

real brazilian

3,3608

MXN

peso mexican

20,5962

INR

rupie indiană

70,6095

---

(1)  Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

| 24.3.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 92/7 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 92/7

---

DECIZIA COMISIEI

din 21 martie 2017

de înlocuire a unui membru al Grupului părților interesate al Platformei REFIT

(2017/C 92/03)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Decizia C(2015) 3261 final a Comisiei din 19 mai 2015 de instituire a platformei REFIT, în special articolul 4,

întrucât:

| (1) | Articolul 4 din Decizia C(2015) 3261 final de instituire a Platformei REFIT (denumită în continuare „platforma”) prevede că aceasta va cuprinde un „Grup al reprezentanților guvernelor” și un „Grup al părților interesate”. Acesta din urmă va fi compus din maximum 20 de experți, dintre care doi reprezintă Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor, iar restul reprezintă mediul de afaceri, inclusiv IMM-urile, partenerii sociali și organizațiile societății civile și au experiență directă în aplicarea legislației Uniunii. Experții din Grupul părților interesate sunt numiți în nume propriu sau pentru a reprezenta un interes comun al mai multor părți interesate. |
| --- | --- |

(1)

Articolul 4 din Decizia C(2015) 3261 final de instituire a Platformei REFIT (denumită în continuare „platforma”) prevede că aceasta va cuprinde un „Grup al reprezentanților guvernelor” și un „Grup al părților interesate”. Acesta din urmă va fi compus din maximum 20 de experți, dintre care doi reprezintă Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor, iar restul reprezintă mediul de afaceri, inclusiv IMM-urile, partenerii sociali și organizațiile societății civile și au experiență directă în aplicarea legislației Uniunii. Experții din Grupul părților interesate sunt numiți în nume propriu sau pentru a reprezenta un interes comun al mai multor părți interesate.

| (2) | În conformitate cu articolul 4 alineatul (4) din decizie, Comisia numește, la propunerea prim-vicepreședintelui Comisiei, membrii Grupului părților interesate, pe care îi selectează din rândul persoanelor cu experiență directă în aplicarea legislației Uniunii care au răspuns la cererea de candidaturi. Numirile asigură, în măsura în care este posibil, o reprezentare echilibrată a diferitelor sectoare, interese și regiuni ale Uniunii, precum și un echilibru între numărul de bărbați și cel de femei. Articolul 4 alineatul (5) din decizie prevede că membrii sunt numiți pentru o perioadă care se încheie la 31 octombrie 2019. În temeiul articolului 4 alineatul (6) din decizie, membrii care demisionează pot fi înlocuiți pentru restul mandatului lor. |
| --- | --- |

(2)

În conformitate cu articolul 4 alineatul (4) din decizie, Comisia numește, la propunerea prim-vicepreședintelui Comisiei, membrii Grupului părților interesate, pe care îi selectează din rândul persoanelor cu experiență directă în aplicarea legislației Uniunii care au răspuns la cererea de candidaturi. Numirile asigură, în măsura în care este posibil, o reprezentare echilibrată a diferitelor sectoare, interese și regiuni ale Uniunii, precum și un echilibru între numărul de bărbați și cel de femei. Articolul 4 alineatul (5) din decizie prevede că membrii sunt numiți pentru o perioadă care se încheie la 31 octombrie 2019. În temeiul articolului 4 alineatul (6) din decizie, membrii care demisionează pot fi înlocuiți pentru restul mandatului lor.

| (3) | Decizia C(2015) 9063 final a Comisiei din 16 decembrie 2015 de numire a membrilor Grupului părților interesate al Platformei REFIT (1) prevede că, dacă pe parcursul mandatului platformei un membru al Grupului părților interesate încetează să mai dețină această calitate, prim-vicepreședintele poate numi un înlocuitor dintre persoanele de pe lista inițială a candidaților care au răspuns la cererea de exprimare a interesului de a deveni membru al Grupului părților interesate. |
| --- | --- |

(3)

Decizia C(2015) 9063 final a Comisiei din 16 decembrie 2015 de numire a membrilor Grupului părților interesate al Platformei REFIT (1) prevede că, dacă pe parcursul mandatului platformei un membru al Grupului părților interesate încetează să mai dețină această calitate, prim-vicepreședintele poate numi un înlocuitor dintre persoanele de pe lista inițială a candidaților care au răspuns la cererea de exprimare a interesului de a deveni membru al Grupului părților interesate.

| (4) | Ca urmare a demisiei, începând cu 26 septembrie 2016, a domnului Pierre Baussand, membru al Grupului părților interesate, prim-vicepreședintele Comisiei a numit-o pe doamna Nina Renshaw pentru a-l înlocui pe domnul Baussand pentru restul mandatului său, |
| --- | --- |

(4)

Ca urmare a demisiei, începând cu 26 septembrie 2016, a domnului Pierre Baussand, membru al Grupului părților interesate, prim-vicepreședintele Comisiei a numit-o pe doamna Nina Renshaw pentru a-l înlocui pe domnul Baussand pentru restul mandatului său,

DECIDE:

Articol unic

Doamna Nina Renshaw este numită membră a Grupului părților interesate al Platformei REFIT până la 31 octombrie 2019.

Adoptată la Bruxelles, 21 martie 2017.

Pentru Comisie

Frans TIMMERMANS

Prim-vicepreședinte

---

(1)  JO C 425, 18.12.2015, p. 8.

1

---

ANEXĂ

| Nume | Cetățenie | Reprezintă un interes comun al părților interesate dintr-un anumit domeniu de politică | Angajatorul actual |
| --- | --- | --- | --- |
| Doamna Nina Renshaw | REGATUL UNIT | DA | Alianța Europeană pentru Sănătate Publică (European Public Health Alliance – EPHA) |

Nume

Cetățenie

Reprezintă un interes comun al părților interesate dintr-un anumit domeniu de politică

Angajatorul actual

Doamna Nina Renshaw

REGATUL UNIT

DA

Alianța Europeană pentru Sănătate Publică (European Public Health Alliance – EPHA)

---

| 24.3.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 92/9 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 92/9

---

Note explicative la Nomenclatura combinată a Uniunii Europene

(2017/C 92/04)

În temeiul articolului 9 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 al Consiliului (1), Notele explicative ale Nomenclaturii combinate a Uniunii Europene (2) se modifică după cum urmează:

La pagina 95, între nota explicativă la subpoziția NC „2103 90 30 Biter aromat, cu un titru alcoolic volumic de minimum 44,2 % vol și de maximum 49,2 % vol, cu un conținut de gențiană, mirodenii și ingrediente diverse cuprins între 1,5 % și 6 % din greutate, cu un conținut de zahăr între 4 % și 10 % și prezentat în recipiente cu un conținut de maximum 0,5 l” și notele explicative la poziția NC „2104 Preparate pentru supe, ciorbe sau supe cremă; supe, ciorbe sau supe cremă preparate; preparate alimentare compuse omogenizate”, se introduce următorul text:

| „2103 90 90 | Altele

  Această subpoziție include produse care, altfel, ar trebui clasificate la capitolul 22, preparate în scopuri culinare și care nu pot fi consumate ca băuturi.
  Această subpoziție include, în special, «alcoolurile de gătit», care sunt produse denumite în limbajul uzual «vin de gătit», «porto de gătit», «coniac de gătit» și «rachiu de gătit». Vinul de gătit este un vin normal sau dezalcoolizat sau un amestec de vin normal și dezalcoolizat, în care se adaugă sare sau o combinație de mai multe mirodenii (de exemplu, sare și piper) și care nu poate fi consumat ca băutură. În general, produsele respective conțin de cel puțin 5 g/l de sare.” |
| --- | --- |

„2103 90 90

Altele

Această subpoziție include produse care, altfel, ar trebui clasificate la capitolul 22, preparate în scopuri culinare și care nu pot fi consumate ca băuturi.

Această subpoziție include, în special, «alcoolurile de gătit», care sunt produse denumite în limbajul uzual «vin de gătit», «porto de gătit», «coniac de gătit» și «rachiu de gătit». Vinul de gătit este un vin normal sau dezalcoolizat sau un amestec de vin normal și dezalcoolizat, în care se adaugă sare sau o combinație de mai multe mirodenii (de exemplu, sare și piper) și care nu poate fi consumat ca băutură. În general, produsele respective conțin de cel puțin 5 g/l de sare.”

---

(1)  Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 al Consiliului din 23 iulie 1987 privind Nomenclatura tarifară și statistică și Tariful Vamal Comun (JO L 256, 7.9.1987, p. 1).

1

(2)  JO C 76, 4.3.2015, p. 1.

2

---

V Anunţuri

PROCEDURI ADMINISTRATIVE

Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară

| 24.3.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 92/10 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 92/10

---

Cerere de exprimare a interesului pentru postul de membru în Consiliul de administrație al Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară

(2017/C 92/05)

Se solicită depunerea de dosare de candidatură pentru 7 din 14 posturi de membru în Consiliul de administrație al Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară, înființată prin Regulamentul (CE) nr. 178/2002 al Parlamentului European și al Consiliului din 28 ianuarie 2002 de stabilire a principiilor și a cerințelor generale ale legislației alimentare, de instituire a Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară și de stabilire a procedurilor în domeniul siguranței produselor alimentare (1). Autoritatea este situată în Parma, Italia.

Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară

Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (EFSA) reprezintă elementul-cheie al sistemului Uniunii Europene de evaluare a riscurilor legate de siguranța alimentelor și a hranei pentru animale. Autoritatea a fost înființată în scopul furnizării de consultanță științifică și sprijin pentru legislația și politicile Uniunii din toate domeniile care ar putea avea un impact direct sau indirect asupra siguranței alimentelor și a hranei pentru animale, precum și în ceea ce privește problemele conexe din domeniul sănătății și al bunăstării animalelor și din domeniul fitosanitar. Autoritatea furnizează informații independente în legătură cu aceste aspecte și comunică în privința riscurilor. Misiunea ei include, de asemenea, furnizarea de consultanță științifică în numeroase domenii legate de legislația privind alimentele și hrana pentru animale și în orice privință prevăzută de legislația Uniunii, inclusiv în ceea ce privește noile tehnologii alimentare, precum OMG-urile. Autoritatea este recunoscută la scară largă ca punct de referință, datorită independenței sale, calității opiniilor sale din punct de vedere științific și modului de informare a publicului, precum și datorită transparenței procedurilor sale și diligenței cu care își îndeplinește sarcinile. Pe lângă propriul personal specializat, autoritatea beneficiază de sprijinul rețelelor organizațiilor competente din UE.

Contextul juridic

În conformitate cu articolul 25 din regulamentul menționat mai sus, „membrii Consiliului de administrație se numesc astfel încât să se asigure cele mai ridicate standarde de competență, o gamă largă de experiențe în materie și, în concordanță cu acestea, o cât mai mare repartizare geografică pe teritoriul Uniunii”. În plus, patru dintre membrii Consiliului de administrație „trebuie să fi lucrat în organizații reprezentând consumatorii și alte interese din lanțul trofic”.

În plus, considerentul 40 din regulamentul menționat anterior prevede că „cooperarea cu statele membre este și ea indispensabilă”, iar considerentul 41 prevede că „Consiliul de administrație ar trebui numit astfel încât să se asigure cel mai ridicat standard de competență, o largă experiență în domeniu, de exemplu în management și în administrația publică și cea mai largă distribuție geografică în cadrul Uniunii. Aceasta ar trebui facilitată de o rotație a diferitelor țări de origine a membrilor Consiliului de administrație, nerezervându-se nici un post pentru reprezentanții unui anumit stat membru.”

Rolul și modul de funcționare al Consiliului de administrație

Responsabilitățile Consiliului de administrație includ, în special:

| — | monitorizarea generală a activității autorității în scopul asigurării îndeplinirii misiunii acesteia și a sarcinilor care i-au fost atribuite în conformitate cu mandatul ei, într-un climat de independență și transparență; |
| --- | --- |

—

monitorizarea generală a activității autorității în scopul asigurării îndeplinirii misiunii acesteia și a sarcinilor care i-au fost atribuite în conformitate cu mandatul ei, într-un climat de independență și transparență;

| — | numirea directorului executiv pe baza unei liste de candidați întocmită de Comisie și, dacă este cazul, demiterea acestuia; |
| --- | --- |

—

numirea directorului executiv pe baza unei liste de candidați întocmită de Comisie și, dacă este cazul, demiterea acestuia;

| — | numirea membrilor comitetului și grupurilor științifice responsabile cu furnizarea opiniilor științifice ale autorității; |
| --- | --- |

—

numirea membrilor comitetului și grupurilor științifice responsabile cu furnizarea opiniilor științifice ale autorității;

| — | adoptarea programelor anuale și multianuale de lucru ale autorității și a raportului general anual de activitate; |
| --- | --- |

—

adoptarea programelor anuale și multianuale de lucru ale autorității și a raportului general anual de activitate;

| — | adoptarea regulamentului intern și a regulamentului financiar al autorității. |
| --- | --- |

—

adoptarea regulamentului intern și a regulamentului financiar al autorității.

Funcționarea Consiliului este asigurată prin întruniri publice, sesiuni private și corespondență. Lucrările EFSA, corespondența Consiliului și sesiunile private se desfășoară în limba engleză. Consiliul se întrunește de patru până la șase ori pe an, cel mai adesea în Parma.

Componența Consiliului de administrație

Consiliul de administrație este compus din 14 membri, plus un reprezentant al Comisiei, după cum se menționează la articolul 25 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 178/2002 (2). Patru dintre membri trebuie să fi lucrat în organizații reprezentând consumatorii și alte interese din lanțul trofic. Durata mandatului pentru 7 membri ai actualului Consiliu de administrație expiră la 30 iunie 2018, în conformitate cu Decizia 2014/C 192/02 a Consiliului (3). Mandatul celorlalți șapte membri se va încheia la 30 iunie 2020, în conformitate cu Decizia 2016/C 223/08 a Consiliului (4).

Componența actuală a consiliului poate fi consultată la pagina web a EFSA https://www.efsa.europa.eu/en/people/mbmembers.

Prezenta publicare privește depunerea de dosare de candidatură pentru cele șapte posturi de membru în Consiliul de administrație al căror mandat expiră la 30 iunie 2018.

Calificările necesare pentru ocuparea postului și criteriile de selecție

Membrii Consiliului de administrație trebuie să îndeplinească cele mai înalte standarde de competență, să acopere o gamă largă de domenii de expertiză și să se angajeze să acționeze independent.

Pentru a fi eligibili pentru acest post, candidații trebuie să fie resortisanți ai unui stat membru al UE și să demonstreze că:

| 1. | dețin o experiență de cel puțin 15 ani într-unul sau mai multe dintre cele 5 domenii de competență enumerate mai jos, inclusiv minimum 5 ani la nivel de conducere:






  — | acordarea de consultanță științifică independentă, precum și de asistență tehnică și științifică pentru pregătirea legislației și a politicilor Uniunii Europene în toate domeniile care au un impact direct sau indirect asupra siguranței produselor alimentare și a hranei pentru animale; |
| --- | --- | --- |

1.

dețin o experiență de cel puțin 15 ani într-unul sau mai multe dintre cele 5 domenii de competență enumerate mai jos, inclusiv minimum 5 ani la nivel de conducere:

—

acordarea de consultanță științifică independentă, precum și de asistență tehnică și științifică pentru pregătirea legislației și a politicilor Uniunii Europene în toate domeniile care au un impact direct sau indirect asupra siguranței produselor alimentare și a hranei pentru animale;

| — | management și administrație publică (inclusiv aspecte legate de resursele umane, aspecte juridice și financiare); |
| --- | --- |

—

management și administrație publică (inclusiv aspecte legate de resursele umane, aspecte juridice și financiare);

| — | elaborarea de politici care să garanteze integritatea, independența, transparența, practicile etice și consultanța de o calitate științifică ridicată, menținând totodată fiabilitatea în rândul părților interesate; |
| --- | --- |

—

elaborarea de politici care să garanteze integritatea, independența, transparența, practicile etice și consultanța de o calitate științifică ridicată, menținând totodată fiabilitatea în rândul părților interesate;

| — | eficacitate în ceea ce privește comunicarea cu publicul și informarea acestuia asupra activităților științifice; |
| --- | --- |

—

eficacitate în ceea ce privește comunicarea cu publicul și informarea acestuia asupra activităților științifice;

| — | asigurarea coerenței necesare între: evaluarea riscurilor, managementul de risc și comunicarea privind riscurile; |
| --- | --- |

—

asigurarea coerenței necesare între: evaluarea riscurilor, managementul de risc și comunicarea privind riscurile;

| 2. | dețin o experiență de cel puțin cinci ani în activități legate de siguranța alimentelor și a hranei pentru animale sau în alte domenii legate de misiunea autorității, în special în domeniul sănătății și al bunăstării animalelor, al protecției mediului, în domeniul fitosanitar și în cel al alimentației; |
| --- | --- |

2.

dețin o experiență de cel puțin cinci ani în activități legate de siguranța alimentelor și a hranei pentru animale sau în alte domenii legate de misiunea autorității, în special în domeniul sănătății și al bunăstării animalelor, al protecției mediului, în domeniul fitosanitar și în cel al alimentației;

| 3. | sunt capabili să lucreze într-un mediu multilingv, multicultural și multidisciplinar; |
| --- | --- |

3.

sunt capabili să lucreze într-un mediu multilingv, multicultural și multidisciplinar;

| 4. | se angajează să acționeze independent:
  se așteaptă, din partea candidaților, să respecte cel mai înalt nivel de conduită etică, să acționeze în mod onest, independent, imparțial, cu discreție și să nu urmărească realizarea propriilor interese, precum și să evite orice situație susceptibilă de a duce la apariția unui conflict de interese personal. |
| --- | --- |

4.

se angajează să acționeze independent:

se așteaptă, din partea candidaților, să respecte cel mai înalt nivel de conduită etică, să acționeze în mod onest, independent, imparțial, cu discreție și să nu urmărească realizarea propriilor interese, precum și să evite orice situație susceptibilă de a duce la apariția unui conflict de interese personal.

La evaluarea candidaților, care se va baza pe meritele acestora și pe angajamentele lor de a acționa în mod independent, se vor aplica următoarele criterii:

| — | expertiza în și capacitatea de a contribui cu eficacitate la unul sau mai multe dintre domeniile de competență menționate anterior; |
| --- | --- |

—

expertiza în și capacitatea de a contribui cu eficacitate la unul sau mai multe dintre domeniile de competență menționate anterior;

| — | expertiza în domeniul siguranței alimentelor și a hranei pentru animale sau în alte domenii legate de misiunea autorității; |
| --- | --- |

—

expertiza în domeniul siguranței alimentelor și a hranei pentru animale sau în alte domenii legate de misiunea autorității;

| — | capacitatea de a lucra într-un mediu multilingv, multicultural și multidisciplinar. |
| --- | --- |

—

capacitatea de a lucra într-un mediu multilingv, multicultural și multidisciplinar.

Lista candidaților va fi analizată, de asemenea, în raport cu următoarele cerințe privind componența Consiliului de administrație:

| — | expertiza colectivă bine echilibrată a membrilor Consiliului de administrație; |
| --- | --- |

—

expertiza colectivă bine echilibrată a membrilor Consiliului de administrație;

| — | repartiția geografică cea mai largă cu putință, bazată pe rotația diferitelor naționalități ale membrilor Consiliului de administrație. |
| --- | --- |

—

repartiția geografică cea mai largă cu putință, bazată pe rotația diferitelor naționalități ale membrilor Consiliului de administrație.

Candidații trebuie să completeze un formular de candidatură online și un formular de declarație de interese care includ angajamente și declarații specifice, pe proprie răspundere. De îndată ce sunt numiți de Consiliu, candidații vor trebui să prezinte anual o declarație scrisă de interese și să declare, la fiecare întrunire a Consiliului de administrație, eventualele interese care ar putea fi considerate dăunătoare independenței lor în raport cu punctele de pe ordinea de zi.

Scopul formularului de declarație de interese este de a demonstra capacitatea candidatului de a exercita funcția de membru al Consiliului de administrație al EFSA, în acord cu normele interne ale EFSA privind independența (http://www.efsa.europa.eu/en/values/independence.htm) și cu codul de conduită al Consiliului de administrație al EFSA (Code of Conduct of the EFSA Management Board). În conformitate cu aceste norme, membrii Consiliului nu trebuie să se implice în nicio activitate care ar putea duce la un conflict de interese sau care este susceptibilă de a provoca un conflict de interese în rândul publicului larg.

Se va ține seama de cazul particular al candidaților la funcția de membru cu experiență de muncă în organizații reprezentând consumatorii sau alte interese din lanțul trofic. A se vedea secțiunea de mai jos intitulată: „Membrii Consiliului de administrație cu experiență de muncă în organizații reprezentând consumatorii sau alte interese din lanțul trofic”.

Participarea la reuniunile Consiliului de administrație/Rambursare și indemnizații

Membrii Consiliului trebuie să își ia angajamentul ferm că vor participa la reuniunile Consiliului de administrație. Acestora li se cere să confirme în dosarul de candidatură disponibilitatea de a participa în mod activ la reuniunile Consiliului de administrație. Se estimează că aceste reuniuni vor avea loc de patru până la șase ori pe an. Membrii Consiliului de administrație nu sunt remunerați, dar li se vor deconta cheltuielile normale de deplasare și vor avea dreptul la o diurnă. Costurile de cazare sunt plătite direct de către EFSA. Ei vor primi, de asemenea, indemnizații pentru participarea la reuniuni, în conformitate cu articolul 3 din normele privind rambursarea, care prevede că: „Indemnizația specială este de 385 EUR pentru fiecare zi completă de participare la reuniuni. O reuniune de o jumătate de zi sau participarea timp de o jumătate de zi duce la înjumătățirea plății indemnizației.”

Membrii Consiliului de administrație cu experiență de muncă în organizații reprezentând consumatorii sau alte interese din lanțul trofic

Candidații sunt invitați să precizeze și să justifice în dosarele lor de candidatură dorința lor de a fi considerați drept unul dintre cei patru membri ai Consiliului care au experiență de muncă în organizații reprezentând consumatorii sau alte interese din lanțul trofic. Justificarea trebuie să includă detalii ale experienței lor de muncă în organizații reprezentând consumatorii sau alte interese din lanțul trofic.

Numirea și durata mandatului

Cu excepția reprezentatului Comisiei, care este numit de către Comisie, membrii Consiliului de administrație sunt numiți de către Consiliu, după consultarea Parlamentului European, din lista întocmită de Comisie pe baza prezentei cereri de exprimare a interesului. Durata mandatului membrilor este de patru ani și poate fi prelungită o singură dată. Se atrage atenția candidaților asupra faptului că lista Comisiei va fi făcută publică și că au dreptul de a se opune publicării numelor lor, contactând Comisia la adresa indicată în declarația specifică de confidențialitate pentru prezenta cerere (a se vedea, de asemenea, secțiunea de mai jos intitulată „Protecția datelor cu caracter personal”). Exercitarea acestui drept nu aduce atingere candidaturii. Persoanele pe lista Comisiei care nu sunt numite pot fi invitate să constituie o listă de rezervă care să fie utilizată în eventualitatea în care este nevoie să fie înlocuiți membrii care nu pot să-și ducă la îndeplinire mandatul.

Egalitate de șanse

Se va acorda o atenție sporită evitării oricărei forme de discriminare și se încurajează candidaturi din partea femeilor.

Procedura și termenul limită pentru depunerea dosarelor

Candidaturile trebuie să respecte cerințele prevăzute în continuare; în caz contrar, ele nu vor fi luate în considerare:

| 1. | Persoanele interesate sunt invitate să își depună candidatura printr-un sistem online, accesând site-ul: https://ec.europa.eu/food/efsa/management-board_en.
  Candidatura online trebuie să includă două documente atașate:






  (a) | formularul de declarație de interese, cu semnătură manuscrisă, care poate fi găsit la următoarea adresă: https://ec.europa.eu/food/efsa/management-board_en. |
| --- | --- | --- |

1.

Persoanele interesate sunt invitate să își depună candidatura printr-un sistem online, accesând site-ul: https://ec.europa.eu/food/efsa/management-board_en.

Candidatura online trebuie să includă două documente atașate:

(a)

formularul de declarație de interese, cu semnătură manuscrisă, care poate fi găsit la următoarea adresă: https://ec.europa.eu/food/efsa/management-board_en.

| (b) | un CV de minimum 1,5 pagini și de maximum 3 pagini. |
| --- | --- |

(b)

un CV de minimum 1,5 pagini și de maximum 3 pagini.

| 2. | După transmiterea cu succes a candidaturii online, sistemul online va genera un număr de înregistrare. Dacă însă nu se generează niciun număr de înregistrare, candidatura nu a fost înregistrată.
  În caz de probleme tehnice, vă rugăm să trimiteți un e-mail la sante-call-management-board-efsa@ec.europa.eu. Evoluția candidaturii nu poate fi urmărită online. |
| --- | --- |

2.

După transmiterea cu succes a candidaturii online, sistemul online va genera un număr de înregistrare. Dacă însă nu se generează niciun număr de înregistrare, candidatura nu a fost înregistrată.

În caz de probleme tehnice, vă rugăm să trimiteți un e-mail la sante-call-management-board-efsa@ec.europa.eu. Evoluția candidaturii nu poate fi urmărită online.

| 3. | Formularul de candidatură, formularul de declarație de interese, CV-ul și eventualele documente justificative trebuie să fie redactate într-una din limbile oficiale ale Uniunii Europene. Cu toate acestea, ar fi binevenită, fără a fi obligatorie, furnizarea unui rezumat în limba engleză al experienței și al celorlalte informații pertinente, în scopul facilitării procedurii de selecție. Toate dosarele vor fi tratate drept confidențiale. Documentele justificative trebuie depuse într-un stadiu ulterior al procedurii, dacă este cazul. |
| --- | --- |

3.

Formularul de candidatură, formularul de declarație de interese, CV-ul și eventualele documente justificative trebuie să fie redactate într-una din limbile oficiale ale Uniunii Europene. Cu toate acestea, ar fi binevenită, fără a fi obligatorie, furnizarea unui rezumat în limba engleză al experienței și al celorlalte informații pertinente, în scopul facilitării procedurii de selecție. Toate dosarele vor fi tratate drept confidențiale. Documentele justificative trebuie depuse într-un stadiu ulterior al procedurii, dacă este cazul.

| 4. | Dacă doriți să vă depuneți dosarul de candidatură într-o altă limbă oficială a Uniunii Europene decât limba engleză, puteți completa dosarul de candidatură în limba respectivă sau puteți să contactați secretariatul responsabil cu prezenta cerere la adresa sante-call-management-board-efsa@ec.europa.eu și să solicitați un formular de candidatură în limba respectivă. Veți primi un dosar de candidatură în format Word. |
| --- | --- |

4.

Dacă doriți să vă depuneți dosarul de candidatură într-o altă limbă oficială a Uniunii Europene decât limba engleză, puteți completa dosarul de candidatură în limba respectivă sau puteți să contactați secretariatul responsabil cu prezenta cerere la adresa sante-call-management-board-efsa@ec.europa.eu și să solicitați un formular de candidatură în limba respectivă. Veți primi un dosar de candidatură în format Word.

| 5. | Toate candidaturile vor fi tratate în mod confidențial. |
| --- | --- |

5.

Toate candidaturile vor fi tratate în mod confidențial.

| 6. | Termenul limită pentru depunerea candidaturilor este 19 mai 2017, ora 12:00 (amiază), ora Bruxelles-ului. |
| --- | --- |

6.

Termenul limită pentru depunerea candidaturilor este 19 mai 2017, ora 12:00 (amiază), ora Bruxelles-ului.

| 7. | Dosarul de candidatură trebuie să fie complet și termenul limită trebuie respectat. Recomandăm cu insistență candidaților să nu aștepte până în ultimele zile pentru a se înscrie, întrucât orice disfuncție a conexiunii internet ar putea duce la ratarea unei oportunități de depunere a candidaturii înainte de termenul limită. După expirarea termenului limită pentru depunerea candidaturii, nu vor mai fi acceptate înscrieri. |
| --- | --- |

7.

Dosarul de candidatură trebuie să fie complet și termenul limită trebuie respectat. Recomandăm cu insistență candidaților să nu aștepte până în ultimele zile pentru a se înscrie, întrucât orice disfuncție a conexiunii internet ar putea duce la ratarea unei oportunități de depunere a candidaturii înainte de termenul limită. După expirarea termenului limită pentru depunerea candidaturii, nu vor mai fi acceptate înscrieri.

| 8. | Vor fi acceptate candidaturile trimise prin e-mail care respectă cerințele prevăzute la punctul (3). În general, nu vor fi acceptate candidaturile trimise prin poștă, fax sau înmânate personal și nici candidaturile trimise direct Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară. |
| --- | --- |

8.

Vor fi acceptate candidaturile trimise prin e-mail care respectă cerințele prevăzute la punctul (3). În general, nu vor fi acceptate candidaturile trimise prin poștă, fax sau înmânate personal și nici candidaturile trimise direct Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară.

| 9. | Prin depunerea candidaturii, candidații acceptă procedurile și condițiile descrise în prezenta cerere și în documentele la care face trimitere aceasta. La pregătirea dosarelor de candidatură, candidații nu pot în niciun caz să facă trimitere la documente trimise în dosare anterioare de candidatură (de exemplu: nu vor fi acceptate fotocopii ale unor candidaturi anterioare). Orice falsificare privind informațiile solicitate poate conduce la excluderea din prezenta cerere de exprimare a interesului. |
| --- | --- |

9.

Prin depunerea candidaturii, candidații acceptă procedurile și condițiile descrise în prezenta cerere și în documentele la care face trimitere aceasta. La pregătirea dosarelor de candidatură, candidații nu pot în niciun caz să facă trimitere la documente trimise în dosare anterioare de candidatură (de exemplu: nu vor fi acceptate fotocopii ale unor candidaturi anterioare). Orice falsificare privind informațiile solicitate poate conduce la excluderea din prezenta cerere de exprimare a interesului.

| 10. | Toți candidații care dau curs prezentei cereri de exprimare a interesului vor fi informați cu privire la rezultatul procesului de selecție. |
| --- | --- |

10.

Toți candidații care dau curs prezentei cereri de exprimare a interesului vor fi informați cu privire la rezultatul procesului de selecție.

Protecția datelor cu caracter personal

Comisia se va asigura că datele cu caracter personal ale candidaților sunt prelucrate în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 45/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2000 privind protecția persoanelor fizice cu privire la prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile și organele comunitare și privind libera circulație a acestor date (5). Aceste dispoziții se aplică în special confidențialității și securității datelor respective. Pentru informații mai detaliate privind domeniul de aplicare, obiectivele și mijloacele de prelucrare a datelor lor personale în contextul prezentei cereri de exprimare a interesului, candidații sunt invitați să consulte declarația specifică de confidențialitate publicată pe pagina internet a cererii, la următoarea adresă https://ec.europa.eu/food/efsa/management-board_en.

---

(1)  JO L 31, 1.2.2002, p. 1.

(2)  JO L 31, 1.2.2002, p. 13.

(3)  JO C 192, 21.6.2014, p. 2.

(4)  JO C 223, 21.6.2016, p. 7.

(5)  JO L 8, 12.1.2001, p. 1.

---

ALTE ACTE

Comisia Europeană

| 24.3.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 92/14 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 92/14

---

Publicarea unei cereri în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare

(2017/C 92/06)

Prezenta publicare conferă dreptul de opoziție în temeiul articolului 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (1).

DOCUMENT UNIC

„THYM DE PROVENCE”

Nr. UE: FR-PGI-0005-01364 – 18.9.2015

DOP ( ) IGP ( X )

1.   Denumirea (Denumirile)

„Thym de Provence”

2.   Statul membru sau țara terță

Franța

3.   Descrierea produsului agricol sau alimentar

3.1.   Tipul de produs

Clasa 1.8. Alte produse din anexa I la tratat (condimente etc.)

3.2.   Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1

„Thym de Provence” este o plantă aromatică aparținând speciei Thymus vulgaris L., din familia Lamiaceelor. Este vorba despre un arbust de 10-30 cm, aromatic, rămuros, cu tulpini lemnoase în partea de jos, de obicei ridicate, care se prezintă în tufe sau mici arbuști foarte denși.

Frunzele sempervirescente, de culoare gri sau verde, în funcție de anotimp, precum și tinerele tulpini și caliciile sunt punctate de glande pline cu ulei esențial. Acest ulei esențial este de tip fenolic, fiind în mare parte compus din carvacrol (minimum 15 %), din timol, precum și din para-cimen (precursorul acestora).

Plantă perenă, „Thym de Provence” este cultivat în câmp deschis sau recoltat de pe o parcelă agreată din mediul natural.

„Thym de Provence” provine din următoarele soiuri: VP 83 (cimbru de cultură), soiul Carvalia, soiul Thymlia.

Lista soiurilor autorizate poate fi revizuită pe baza unui protocol de revizuire care urmărește să asigure respectarea următoarelor caracteristici:

| — | profilul fenolic (conținutul de carvacrol + timol + para-cimen > 50 %); |
| --- | --- |

—

profilul fenolic (conținutul de carvacrol + timol + para-cimen > 50 %);

| — | conținutul de carvacrol mai mare sau egal cu 15 %; |
| --- | --- |

—

conținutul de carvacrol mai mare sau egal cu 15 %;

| — | planta trebuie să fie dreaptă și lemnoasă. |
| --- | --- |

—

planta trebuie să fie dreaptă și lemnoasă.

Această listă este distribuită producătorilor după fiecare modificare, precum și organismului de control și autorităților de control competente.

„Thym de Provence” este prezentat sub formă de frunze, uscate sau congelate, sau sub formă de crenguțe proaspete sau uscate. Aceste crenguțe pot fi comercializate în vrac sau în legături.

El prezintă următoarele caracteristici:

| — | pentru toate formele de prezentare, un conținut minim de 15 % carvacrol în uleiul esențial; |
| --- | --- |

—

pentru toate formele de prezentare, un conținut minim de 15 % carvacrol în uleiul esențial;

de asemenea, în funcție de formele de prezentare:

| — | pentru crenguțele proaspete: o lungime maximă a tijei de 16 cm; |
| --- | --- |

—

pentru crenguțele proaspete: o lungime maximă a tijei de 16 cm;

| — | pentru crenguțele uscate: o lungime maximă a tijei de 16 cm și un nivel maxim de umiditate de 12 %; |
| --- | --- |

—

pentru crenguțele uscate: o lungime maximă a tijei de 16 cm și un nivel maxim de umiditate de 12 %;

| — | pentru frunzele uscate: un nivel maxim de umiditate de 12 %, un conținut maxim de crenguțe de 4 % și un conținut maxim de particule de 2 %; |
| --- | --- |

—

pentru frunzele uscate: un nivel maxim de umiditate de 12 %, un conținut maxim de crenguțe de 4 % și un conținut maxim de particule de 2 %;

| — | pentru frunzele congelate: un conținut maxim de crenguțe de 4 % și un conținut maxim de particule de 2 %. |
| --- | --- |

—

pentru frunzele congelate: un conținut maxim de crenguțe de 4 % și un conținut maxim de particule de 2 %.

3.3.   Hrană pentru animale (doar în cazul produselor de origine animală) și materii prime (doar în cazul produselor prelucrate)

—

3.4.   Etape specifice ale producției care trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată

Operațiunile care trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată sunt operațiunile de recoltare, de prelucrare (uscare/treierare, triere, congelare) și de confecționare a legăturilor de cimbru.

3.5.   Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc. a produsului la care se referă denumirea înregistrată

—

3.6.   Norme specifice privind etichetarea produsului la care se referă denumirea

Etichetele aplicate pe unitățile de consum „Thym de Provence” trebuie să includă, pe lângă mențiunile obligatorii în conformitate cu legislația în vigoare, DDM-ul (data durabilității minimale), precum și o inserție care să cuprindă numele și adresa organismului de certificare, precedate de mențiunea „certificat de”.

4.   Delimitarea concisă a ariei geografice

Departamentul Vaucluse: toate comunele.

Departamentul Bouches du Rhône:

| — | următoarele cantoane în întregime: Aix-en-Provence (1 și 2), Allauch, Aubagne, Berre-l'Étang, Châteaurenard, Ciotat, Gardanne, Marignane, Marseille (1-10), Martigues, Pélissanne, Salon-de-Provence (1 și 2), Trets, Vitrolles; |
| --- | --- |

—

următoarele cantoane în întregime: Aix-en-Provence (1 și 2), Allauch, Aubagne, Berre-l'Étang, Châteaurenard, Ciotat, Gardanne, Marignane, Marseille (1-10), Martigues, Pélissanne, Salon-de-Provence (1 și 2), Trets, Vitrolles;

| — | cantonul Istres, cu excepția comunei Fos-sur-Mer. |
| --- | --- |

—

cantonul Istres, cu excepția comunei Fos-sur-Mer.

Departamentul Gard:

| — | următoarele cantoane în întregime: Bagnols-sur-Cèze, Pont-Saint-Esprit, Redessan, Roquemaure, Uzès, Villeneuve-lès-Avignon; |
| --- | --- |

—

următoarele cantoane în întregime: Bagnols-sur-Cèze, Pont-Saint-Esprit, Redessan, Roquemaure, Uzès, Villeneuve-lès-Avignon;

| — | cantonul Alès-2: comunele Belvézet, Bouquet, Fons-sur-Lussan, Lussan, Seynes, Vallérargues; |
| --- | --- |

—

cantonul Alès-2: comunele Belvézet, Bouquet, Fons-sur-Lussan, Lussan, Seynes, Vallérargues;

| — | cantonul Alès-3: comuna Castelnau-Valence; |
| --- | --- |

—

cantonul Alès-3: comuna Castelnau-Valence;

| — | cantonul Beaucaire, cu excepția comunelor Bellegarde, Fourques; |
| --- | --- |

—

cantonul Beaucaire, cu excepția comunelor Bellegarde, Fourques;

| — | cantonul Marguerittes: comunele Manduel, Marguerittes, Poulx; |
| --- | --- |

—

cantonul Marguerittes: comunele Manduel, Marguerittes, Poulx;

| — | cantonul Rousson: comunele Barjac, Méjannes-le-Clap, Saint-Jean-de-Maruéjols-et-Avéjan, Saint-Privat-de-Champclos, Tharaux. |
| --- | --- |

—

cantonul Rousson: comunele Barjac, Méjannes-le-Clap, Saint-Jean-de-Maruéjols-et-Avéjan, Saint-Privat-de-Champclos, Tharaux.

Departamentul Alpes de Haute Provence:

| — | următoarele cantoane în întregime: Château-Arnoux-Saint-Auban, Forcalquier, Manosque (1-3), Oraison, Reillanne, Valensole; |
| --- | --- |

—

următoarele cantoane în întregime: Château-Arnoux-Saint-Auban, Forcalquier, Manosque (1-3), Oraison, Reillanne, Valensole;

| — | cantonul Digne-les-Bains-2, cu excepția comunelor Champtercier, Digne-les-Bains; |
| --- | --- |

—

cantonul Digne-les-Bains-2, cu excepția comunelor Champtercier, Digne-les-Bains;

| — | cantonul Sisteron, cu excepția comunelor Authon, Saint-Geniez; |
| --- | --- |

—

cantonul Sisteron, cu excepția comunelor Authon, Saint-Geniez;

| — | cantonul Riez: comunele Bras-d'Asse, Le Castellet, Le Chaffaut-Saint-Jurson, Entrevennes, Estoublon, Mézel, Moustiers-Sainte-Marie, Puimichel, Puimoisson, Riez, Roumoules, Saint-Jeannet, Saint-Julien-d'Asse, Saint-Jurs; |
| --- | --- |

—

cantonul Riez: comunele Bras-d'Asse, Le Castellet, Le Chaffaut-Saint-Jurson, Entrevennes, Estoublon, Mézel, Moustiers-Sainte-Marie, Puimichel, Puimoisson, Riez, Roumoules, Saint-Jeannet, Saint-Julien-d'Asse, Saint-Jurs;

| — | cantonul Seyne: comunele Claret, Melve, Sigoyer, Thèze, Valernes, Vaumeilh. |
| --- | --- |

—

cantonul Seyne: comunele Claret, Melve, Sigoyer, Thèze, Valernes, Vaumeilh.

Departamentul Ardèche:

| — | cantonul Bourg-Saint-Andéol în întregime; |
| --- | --- |

—

cantonul Bourg-Saint-Andéol în întregime;

| — | cantonul Pouzin: comuna Rochemaure; |
| --- | --- |

—

cantonul Pouzin: comuna Rochemaure;

| — | cantonul Teil: comunele Alba-la-Romaine, Aubignas, Saint-Andéol-de-Berg, Saint-Maurice-d'Ibie, Saint-Thomé, Le Teil, Valvignères; |
| --- | --- |

—

cantonul Teil: comunele Alba-la-Romaine, Aubignas, Saint-Andéol-de-Berg, Saint-Maurice-d'Ibie, Saint-Thomé, Le Teil, Valvignères;

| — | cantonul Vallon-Pont-d'Arc: comunele Labastide-de-Virac, Orgnac-l'Aven, Saint-Remèze. |
| --- | --- |

—

cantonul Vallon-Pont-d'Arc: comunele Labastide-de-Virac, Orgnac-l'Aven, Saint-Remèze.

Departamentul Var:

| — | următoarele cantoane în întregime: Brignoles, Draguignan, Garde, Garéoult, Hyères, Ollioules, Saint-Cyr-sur-Mer, Saint-Maximin-la-Sainte-Baume, Seyne-sur-Mer (1 și 2), Solliès-Pont, Toulon (1-4); |
| --- | --- |

—

următoarele cantoane în întregime: Brignoles, Draguignan, Garde, Garéoult, Hyères, Ollioules, Saint-Cyr-sur-Mer, Saint-Maximin-la-Sainte-Baume, Seyne-sur-Mer (1 și 2), Solliès-Pont, Toulon (1-4);

| — | cantonul La Crau: comunele Hyères, La Crau; |
| --- | --- |

—

cantonul La Crau: comunele Hyères, La Crau;

| — | cantonul Flayosc, cu excepția comunelor Bargème, Bargemon, Brenon, Châteauvieux, Claviers, Comps-sur-Artuby, La Bastide, Le Bourguet, La Martre, La Roque-Esclapon, Trigance; |
| --- | --- |

—

cantonul Flayosc, cu excepția comunelor Bargème, Bargemon, Brenon, Châteauvieux, Claviers, Comps-sur-Artuby, La Bastide, Le Bourguet, La Martre, La Roque-Esclapon, Trigance;

| — | cantonul Luc, cu excepția comunelor Collobrières, La Garde-Freinet; |
| --- | --- |

—

cantonul Luc, cu excepția comunelor Collobrières, La Garde-Freinet;

| — | cantonul Vidauban, cu excepția comunei Le Muy. |
| --- | --- |

—

cantonul Vidauban, cu excepția comunei Le Muy.

Departamentul Hautes Alpes:

| — | cantonul Laragne-Montéglin în întregime; |
| --- | --- |

—

cantonul Laragne-Montéglin în întregime;

| — | cantonul Serres: comunele Le Bersac, Bruis, Chanousse, L’Épine, Étoile-Saint-Cyrice, Eyguians, Lagrand, Méreuil, Montclus, Montjay, Montmorin, Montrond, Moydans, Nossage-et-Bénévent, Orpierre, Ribeyret, Rosans, Saint-André-de-Rosans, Sainte-Colombe, Sainte-Marie, Saint-Genis, Saléon, Savournon, Serres, Sorbiers, Trescléoux. |
| --- | --- |

—

cantonul Serres: comunele Le Bersac, Bruis, Chanousse, L’Épine, Étoile-Saint-Cyrice, Eyguians, Lagrand, Méreuil, Montclus, Montjay, Montmorin, Montrond, Moydans, Nossage-et-Bénévent, Orpierre, Ribeyret, Rosans, Saint-André-de-Rosans, Sainte-Colombe, Sainte-Marie, Saint-Genis, Saléon, Savournon, Serres, Sorbiers, Trescléoux.

Departamentul Drôme:

| — | următoarele cantoane în întregime: Grignan, Tricastin, Montélimar-2; |
| --- | --- |

—

următoarele cantoane în întregime: Grignan, Tricastin, Montélimar-2;

| — | cantonul Dieulefit, cu excepția comunelor Bézaudun-sur-Bîne, Bourdeaux, Bouvières, Comps, Crupies, Félines-sur-Rimandoule, Francillon-sur-Roubion, Mornans, Le Poët-Célard, Les Tonils, Orcinas, Rochebaudin, Saou, Soyans, Truinas; |
| --- | --- |

—

cantonul Dieulefit, cu excepția comunelor Bézaudun-sur-Bîne, Bourdeaux, Bouvières, Comps, Crupies, Félines-sur-Rimandoule, Francillon-sur-Roubion, Mornans, Le Poët-Célard, Les Tonils, Orcinas, Rochebaudin, Saou, Soyans, Truinas;

| — | cantonul Nyons et Baronnies, cu excepția comunei Chaudebonne; |
| --- | --- |

—

cantonul Nyons et Baronnies, cu excepția comunei Chaudebonne;

| — | cantonul Diois: comunele La Motte-Chalancon, Rottier; |
| --- | --- |

—

cantonul Diois: comunele La Motte-Chalancon, Rottier;

| — | cantonul Montélimar-1: comunele Ancône, Montélimar, Savasse. |
| --- | --- |

—

cantonul Montélimar-1: comunele Ancône, Montélimar, Savasse.

5.   Legătura cu locul de origine

Specificitatea ariei

Aria geografică a „Thym de Provence” face parte dintr-un teritoriu numit în mod obișnuit „Provence”, situat în sud-estul Franței.

Cele mai frecvente tipuri de soluri sunt solurile argilo-calcaroase cu diverse compacități. Ele permit ploii să se infiltreze sau să se scurgă și să dispară cu ușurință și sunt foarte des pietroase. Aceste medii deschise, calcaroase, aride și însorite, numite „garigă”, sunt tipice regiunii Provence.

Aria geografică este caracterizată, de asemenea, de un climat mediteraneean marcat de veri calde și uscate și de ierni blânde. Perioadele însorite sunt importante și de lungă durată, cu un vânt din nord/nord-vest (mistralul) uneori frecvent și persistent, care menține un nivel higrometric scăzut. Iernile provensale sunt marcate de rare perioade de îngheț slab, de obicei de scurtă durată.

În fine, aria geografică este caracterizată de o densitate mare de plante spontane de cimbru fenolic, care cuprinde un nivel important de carvacrol, constituind populații aproape pure ce se întind ca formațiuni mai mult sau mai puțin circulare.

În urma unei lungi tradiții de recoltare a cimbrului sălbatic, care se practică în continuare, și a unor procedee vechi de uscare, de triere sau de confecționare a legăturilor de cimbru, producătorii din aria geografică au dezvoltat un know-how specific.

Producătorii de „Thym de Provence” au asigurat faptul că cimbrul de cultură care crește spontan în mod natural în zonă este reprodus printr-o selecție a soiurilor de cimbru fenolic, al căror ulei esențial conține peste 15 % carvacrol.

În plus, pentru parcelele cultivate producătorii limitează aportul de apă, asigurând astfel un mod de producție apropiat de condițiile naturale.

Exploatarea parcelelor cultivate este limitată, deoarece dincolo de o anumită vârstă a plantelor de cimbru tijele devin prea groase și proporția de frunze în raport cu greutatea lemnului (tije mari) devine insuficientă. În ceea ce privește cimbrul sălbatic, recoltatorii evaluează cu atenție dimensiunea plantelor care pot fi recoltate, pentru a garanta același rezultat.

De asemenea, producătorii sunt foarte atenți la stadiul optim de recoltare, precum și la depozitarea în mediu ventilat a cimbrului înainte de prelucrare sau de uscare, bazându-se pe clima uscată din aria geografică.

În ceea ce privește prelucrarea, know-how-ul operatorilor constă în special în realizarea rapidă a prelucrării după recoltare (uscare pentru cimbrul prezentat ca frunze uscate și congelare pentru cel prezentat în formă congelată).

Uscarea este, de asemenea, o etapă importantă care are rolul de a controla gradul de umiditate și care permite manipularea ulterioară a produsului fără riscul de a-l deteriora: dacă nu este suficient de uscat, „Thym de Provence” nu poate fi curățat corect (frunzele nu se desprind de tije), iar dacă este prea uscat crește prea mult numărul bucățelelor de tije care apar în urma treierării. Etapa de uscare se efectuează ținând seama de condițiile climatice exterioare și condiționează aspectul produsului și durabilitatea sa în timp. Ea este legată de un veritabil know-how, precum și de utilizarea unor mașini specifice (evaluarea vizuală a produsului proaspăt, procedeul de triere specifică pe loturi etc.).

Confecționarea de legături de cimbru presupune de asemenea un know-how special al producătorilor, care estimează nivelul de umiditate al produsului lor pentru a limita pierderile de frunze și reducerea calității. Acest know-how oferă baza necesară pentru obținerea produsului final preconizat.

Datorită materialului lor specific și experienței lor, operatorii provensali folosesc metode de triere deosebit de eficace și de riguroase. Cunoștințele lor cu privire la produs le permit să stabilească uneltele necesare care garantează o triere optimă a cimbrului, eliminând cât de mult posibil particulele nedorite.

Specificitatea produsului

„Thym de Provence” se caracterizează printr-o aromă și un gust puternic caracteristic, cald și picant.

El se deosebește de celelalte tipuri de cimbru, care sunt în marea lor majoritate cimbru așa-zis „dulce” sau cimbru de grădină cu chemotip timol pur și cu o intensitate aromatică mai slabă, precum și, într-o mai mică măsură, cimbru cu cineol (Thymus mastichina L. cineolifera).

Celelalte caracteristici distinctive ale „Thym de Provence” sunt: curățenia, omogenitatea frunzelor, absența aproape totală a impurităților (în cazul cimbrului prezentat sub formă de frunze).

Atunci când este comercializat sub formă de legături, acestea sunt regulate, bine formate și bogate în frunze.

Aceste caracteristici conferă produsului „Thym de Provence” o reputație solidă.

Legătura cauzală

Caracteristicile solurilor bine drenate din aria geografică, împreună cu regimul de temperatură, favorizează creșterea spontană a „Thym de Provence” și cultura acestuia. Pentru a crește în bune condiții și pentru a-și dezvolta intensitatea aromatică, „Thym de Provence” are nevoie de căldura și de soarele oferite de clima ariei geografice.

Soiurile tradiționale selecționate, specifice acestei clime, favorizează secreția unui ulei esențial foarte tipic, bogat în carvacrol, care accentuează aromele calde și picante caracteristice pentru „Thym de Provence”. Prezența semnificativă a carvacrolului în uleiul esențial din frunze este o caracteristică secundară dată de adaptarea plantei la mediul său, caracterizat în special printr-o ariditate pronunțată pe perioada verii.

Irigarea controlată permite limitarea înierbării (care afectează curățenia produsului finit) și menținerea unor condiții de umiditate redusă apropiate de condițiile naturale.

Recoltarea efectuată în stadiul optim de către producători influențează exprimarea optimă a aromelor, însă și curățenia „Thym de Provence”.

Practicile de uscare sau de congelare rapidă după recoltare, precum și depozitarea în mediu ventilat, garantează obținerea unui cimbru de culoare omogenă și contribuie la fixarea aromelor. Aceste etape esențiale beneficiază de experiența operatorilor din aria geografică, în special de capacitatea de a evalua vizual cu rapiditate calitatea produsului proaspăt recoltat.

Curățenia „Thym de Provence” este garantată de know-how-ul legat de etapele de curățare și de triere, care joacă un rol important în eliminarea părții celei mai groase a tijelor, și de limitarea numărului de bucățele de tije.

„Thym de Provence” prezentat sub formă de legături, bine formate și bogate în frunze, beneficiază de know-how-ul exprimat prin eliminarea tijelor groase și prin evaluarea gradului de umiditate, împreună cu alegerea momentului potrivit pentru efectuarea acestei operațiuni.

Prezența cimbrului în Provence și caracteristicile aromatice și gustative ale „Thym de Provence” sunt deseori menționate în literatură, începând de la Pliniu cel Bătrân, în secolul I, până la autori contemporani precum, de exemplu, Marcel Pagnol (Les Bucoliques, Grasset, 1958). „Thym de Provence” este un pilon al patrimoniului gastronomic al regiunii Provence, comercializat pe scară largă în diverse forme.

Trimitere la publicarea caietului de sarcini

[articolul 6 alineatul (1) al doilea paragraf din prezentul regulament]

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDC-IGP-ThymdeProvence.pdf

---

(1)  JO L 343, 14.12.2012, p. 1.

---