# Europeiska unionens C 88/21 m

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 88 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 60 årgången21 mars 2017 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 88

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

60 årgången21 mars 2017

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| | RESOLUTIONER |
| | Regionkommittén |
| | 119:e plenarsessionen den 10–12 oktober 2016 |
| 2017/C 88/01 | Europeiska regionkommitténs resolution om Halvtidsöversynen av den fleråriga budgetramen | 1 |
| 2017/C 88/02 | Resolution från Europeiska regionkommittén – Den europeiska planeringsterminen 2016 och den årliga tillväxtöversikten 2017 | 4 |
| 2017/C 88/03 | Resolution från Europeiska regionkommittén — Europaåret för kulturarv 2018 | 7 |
| | YTTRANDEN |
| | Regionkommittén |
| | 119:e plenarsessionen den 10–12 oktober 2016 |
| 2017/C 88/04 | Yttrande från Europeiska regionkommittén om Förenkling av de europeiska struktur- och investeringsfonderna ur de lokala och regionala myndigheternas perspektiv | 12 |
| 2017/C 88/05 | Yttrande från Europeiska regionkommittén – Statligt stöd och tjänster av allmänt ekonomiskt intresse | 22 |
| 2017/C 88/06 | Yttrande från Europeiska regionkommittén – Digitalisering av den europeiska industrin | 28 |
| 2017/C 88/07 | Yttrande från Europeiska regionkommittén – Europeiskt initiativ för molnbaserade tjänster och prioriteringar för informations- och kommunikationsteknisk standardisering på den digitala inre marknaden | 34 |
| 2017/C 88/08 | Yttrande från Europeiska regionkommittén om Handlingsplanen för mervärdesskatt: Mot ett gemensamt mervärdesskatteområde i EU | 39 |
| 2017/C 88/09 | Yttrande från Europeiska regionkommittén – Genomförande av det globala klimatavtalet – ett territoriellt förhållningssätt till COP22 i Marrakech | 43 |
| 2017/C 88/10 | Yttrande från Europeiska regionkommittén – En EU-färdplan för cykling | 49 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Regionkommittén

119:e plenarsessionen den 10–12 oktober 2016

2017/C 88/01

Europeiska regionkommitténs resolution om Halvtidsöversynen av den fleråriga budgetramen

1

2017/C 88/02

Resolution från Europeiska regionkommittén – Den europeiska planeringsterminen 2016 och den årliga tillväxtöversikten 2017

4

2017/C 88/03

Resolution från Europeiska regionkommittén — Europaåret för kulturarv 2018

7

YTTRANDEN

Regionkommittén

119:e plenarsessionen den 10–12 oktober 2016

2017/C 88/04

Yttrande från Europeiska regionkommittén om Förenkling av de europeiska struktur- och investeringsfonderna ur de lokala och regionala myndigheternas perspektiv

12

2017/C 88/05

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Statligt stöd och tjänster av allmänt ekonomiskt intresse

22

2017/C 88/06

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Digitalisering av den europeiska industrin

28

2017/C 88/07

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Europeiskt initiativ för molnbaserade tjänster och prioriteringar för informations- och kommunikationsteknisk standardisering på den digitala inre marknaden

34

2017/C 88/08

Yttrande från Europeiska regionkommittén om Handlingsplanen för mervärdesskatt: Mot ett gemensamt mervärdesskatteområde i EU

39

2017/C 88/09

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Genomförande av det globala klimatavtalet – ett territoriellt förhållningssätt till COP22 i Marrakech

43

2017/C 88/10

Yttrande från Europeiska regionkommittén – En EU-färdplan för cykling

49

---

| | III   Förberedande akter |
| --- | --- |
| | REGIONKOMMITTÉN |
| | 119:e plenarsessionen den 10–12 oktober 2016 |
| 2017/C 88/11 | Yttrande från Europeiska regionkommittén om E-förvaltningshandlingsplan 2016–2020 | 54 |
| 2017/C 88/12 | Yttrande från Europeiska regionkommittén – En europeisk pelare för sociala rättigheter | 59 |
| 2017/C 88/13 | Yttrande från Europeiska regionkommittén om Översyn av den europeiska grannskapspolitiken | 64 |
| 2017/C 88/14 | Yttrande från Europeiska regionkommittén – EU:s luftfartsstrategi | 69 |
| 2017/C 88/15 | Yttrande från Europeiska regionkommittén – Ett europeiskt insättningsgarantisystem | 74 |
| 2017/C 88/16 | Yttrande från Europeiska regionkommittén om En EU-handlingsplan för den cirkulära ekonomin | 83 |
| 2017/C 88/17 | Yttrande från Europeiska regionkommittén – En EU-strategi för uppvärmning och kylning | 91 |

III   Förberedande akter

REGIONKOMMITTÉN

119:e plenarsessionen den 10–12 oktober 2016

2017/C 88/11

Yttrande från Europeiska regionkommittén om E-förvaltningshandlingsplan 2016–2020

54

2017/C 88/12

Yttrande från Europeiska regionkommittén – En europeisk pelare för sociala rättigheter

59

2017/C 88/13

Yttrande från Europeiska regionkommittén om Översyn av den europeiska grannskapspolitiken

64

2017/C 88/14

Yttrande från Europeiska regionkommittén – EU:s luftfartsstrategi

69

2017/C 88/15

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Ett europeiskt insättningsgarantisystem

74

2017/C 88/16

Yttrande från Europeiska regionkommittén om En EU-handlingsplan för den cirkulära ekonomin

83

2017/C 88/17

Yttrande från Europeiska regionkommittén – En EU-strategi för uppvärmning och kylning

91

---

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Regionkommittén

119:e plenarsessionen den 10–12 oktober 2016

| 21.3.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 88/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 88/1

---

Europeiska regionkommitténs resolution om Halvtidsöversynen av den fleråriga budgetramen

(2017/C 088/01)

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉN HAR ANTAGIT DENNA RESOLUTION

| — | med beaktande av meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet och rådet ”Halvtidsöversyn och revidering av den fleråriga budgetramen 2014–2020 – En resultatinriktad EU-budget” (COM(2016) 603 final) (1) och dess åtföljande dokument, |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet och rådet ”Halvtidsöversyn och revidering av den fleråriga budgetramen 2014–2020 – En resultatinriktad EU-budget” (COM(2016) 603 final) (1) och dess åtföljande dokument,

| — | med beaktande av sitt yttrande om Halvtidsöversyn av den fleråriga budgetramen (2). |
| --- | --- |

—

med beaktande av sitt yttrande om Halvtidsöversyn av den fleråriga budgetramen (2).

| 1. | Europeiska regionkommittén har tagit del av det detaljerade förslag till halvtidsöversyn av den fleråriga budgetramen som Europeiska kommissionen lade fram den 14 september 2016. |
| --- | --- |

1.

Europeiska regionkommittén har tagit del av det detaljerade förslag till halvtidsöversyn av den fleråriga budgetramen som Europeiska kommissionen lade fram den 14 september 2016.

| 2. | Kommittén ställer sig bakom att man kopplar förhandlingarna om halvtidsöversynen till budgetförfarandet för EU:s budget för 2017. Denna tidsplan kommer att göra det möjligt att i rätt tid anta halvtidsöversynen och ge utrymme för diskussioner om nästa fleråriga budgetram efter 2020. |
| --- | --- |

2.

Kommittén ställer sig bakom att man kopplar förhandlingarna om halvtidsöversynen till budgetförfarandet för EU:s budget för 2017. Denna tidsplan kommer att göra det möjligt att i rätt tid anta halvtidsöversynen och ge utrymme för diskussioner om nästa fleråriga budgetram efter 2020.

| 3. | Kommittén beklagar kommissionens bristande ambitionsnivå när man endast lägger fram en översyn av den fleråriga budgetramen, som redan har nått sina gränser, i stället för en omfattande revidering som ger EU möjlighet att ta itu med sina nuvarande utmaningar och se till att EU-budgeten inriktas på områden som leder till hållbar tillväxt och nya arbetstillfällen, med ett starkt europeiskt mervärde. ReK förväntar sig att nästa fleråriga budgetram innebär ett betydande steg i riktning mot att modernisera EU:s budget och ge unionen möjlighet att angripa framtida utmaningar och ta itu med nya prioriteringar som uppstått. |
| --- | --- |

3.

Kommittén beklagar kommissionens bristande ambitionsnivå när man endast lägger fram en översyn av den fleråriga budgetramen, som redan har nått sina gränser, i stället för en omfattande revidering som ger EU möjlighet att ta itu med sina nuvarande utmaningar och se till att EU-budgeten inriktas på områden som leder till hållbar tillväxt och nya arbetstillfällen, med ett starkt europeiskt mervärde. ReK förväntar sig att nästa fleråriga budgetram innebär ett betydande steg i riktning mot att modernisera EU:s budget och ge unionen möjlighet att angripa framtida utmaningar och ta itu med nya prioriteringar som uppstått.

| 4. | Kommittén konstaterar att denna halvtidsöversyn avspeglar kommissionens strategi om ”en resultatinriktad EU-budget”, men uttrycker oro för att EU-programmens utnyttjandegrad uppenbarligen har varit det viktigaste kriteriet för de föreslagna ändringarna i anslagen. ReK upprepar sitt erbjudande till EU-institutionerna om att spela en aktiv roll vid bedömningen av alla EU-programs effektivitet och ändamålsenlighet. |
| --- | --- |

4.

Kommittén konstaterar att denna halvtidsöversyn avspeglar kommissionens strategi om ”en resultatinriktad EU-budget”, men uttrycker oro för att EU-programmens utnyttjandegrad uppenbarligen har varit det viktigaste kriteriet för de föreslagna ändringarna i anslagen. ReK upprepar sitt erbjudande till EU-institutionerna om att spela en aktiv roll vid bedömningen av alla EU-programs effektivitet och ändamålsenlighet.

| 5. | Kommittén avvisar bestämt det intryck som ges i meddelandet om den fleråriga budgetramen att program med delad förvaltning inte fungerar, och betonar att det trots förseningarna med att anta de nya förordningarna om ESI-fonderna och det mycket komplexa programplaneringsförfarandet har inletts mer än 200 000 projekt och avsatts 46 miljarder euro i medel från ESI-fonderna för att medfinansiera projekt till ett värde av 68 miljarder euro. |
| --- | --- |

5.

Kommittén avvisar bestämt det intryck som ges i meddelandet om den fleråriga budgetramen att program med delad förvaltning inte fungerar, och betonar att det trots förseningarna med att anta de nya förordningarna om ESI-fonderna och det mycket komplexa programplaneringsförfarandet har inletts mer än 200 000 projekt och avsatts 46 miljarder euro i medel från ESI-fonderna för att medfinansiera projekt till ett värde av 68 miljarder euro.

| 6. | I detta sammanhang vill vi varna för att eventuellt inställda utbetalningar från de europeiska struktur- och investeringsfonderna i Spanien och Portugal eller i någon annan medlemsstat kommer att inverka negativt på genomförandet av programmen. Vi vill erinra om att a) ReK har motsatt sig makroekonomisk villkorlighet, eftersom det drabbar kommuner och regioner, b) det skulle stå i motsättning till de avskrivningar som redan tillämpats när det gäller sanktioner i enlighet med förordning (EU) nr 1173/2011 om effektiv övervakning av de offentliga finanserna i euroområdet, och c) det strider mot proportionalitetsprincipen enligt artikel 5 i EU-fördraget och tillhörande protokoll nr 2. Av ovanstående skäl hävdar vi att om utbetalningar inställs bör nivån vara noll, mot bakgrund av den ekonomiska och sociala situationen, arbetslösheten och effekterna av ett sådant stopp för ekonomin, i enlighet med artikel 23 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 av den 17 december 2013 (förordningen om gemensamma bestämmelser). |
| --- | --- |

6.

I detta sammanhang vill vi varna för att eventuellt inställda utbetalningar från de europeiska struktur- och investeringsfonderna i Spanien och Portugal eller i någon annan medlemsstat kommer att inverka negativt på genomförandet av programmen. Vi vill erinra om att a) ReK har motsatt sig makroekonomisk villkorlighet, eftersom det drabbar kommuner och regioner, b) det skulle stå i motsättning till de avskrivningar som redan tillämpats när det gäller sanktioner i enlighet med förordning (EU) nr 1173/2011 om effektiv övervakning av de offentliga finanserna i euroområdet, och c) det strider mot proportionalitetsprincipen enligt artikel 5 i EU-fördraget och tillhörande protokoll nr 2. Av ovanstående skäl hävdar vi att om utbetalningar inställs bör nivån vara noll, mot bakgrund av den ekonomiska och sociala situationen, arbetslösheten och effekterna av ett sådant stopp för ekonomin, i enlighet med artikel 23 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 av den 17 december 2013 (förordningen om gemensamma bestämmelser).

| 7. | Kommittén är mycket oroad över tendensen till ”centralisering” av EU-budgeten, vilket helt klart skulle motverka arbetet med att finna skräddarsydda lösningar på lokala och regionala utmaningar. En minskning i den delade förvaltningen av program skulle inverka negativt på EU:s fördragsfästa skyldighet att verka för ekonomisk, social och territoriell sammanhållning samt principerna om subsidiaritet, partnerskap och flernivåstyre. |
| --- | --- |

7.

Kommittén är mycket oroad över tendensen till ”centralisering” av EU-budgeten, vilket helt klart skulle motverka arbetet med att finna skräddarsydda lösningar på lokala och regionala utmaningar. En minskning i den delade förvaltningen av program skulle inverka negativt på EU:s fördragsfästa skyldighet att verka för ekonomisk, social och territoriell sammanhållning samt principerna om subsidiaritet, partnerskap och flernivåstyre.

| 8. | Kommittén beklagar att ändringarna av anslagen till sammanhållningspolitiken ingår i halvtidsöversynen av den fleråriga budgetramen. De är visserligen obligatoriska enligt artikel 7 i förordningen om den fleråriga budgetramen, men ändringarna bör inte bli föremål för ytterligare förhandlingar. |
| --- | --- |

8.

Kommittén beklagar att ändringarna av anslagen till sammanhållningspolitiken ingår i halvtidsöversynen av den fleråriga budgetramen. De är visserligen obligatoriska enligt artikel 7 i förordningen om den fleråriga budgetramen, men ändringarna bör inte bli föremål för ytterligare förhandlingar.

| 9. | Kommittén välkomnar i princip förslaget om att förlänga och förstärka Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi), som kommer att bli föremål för ett separat ReK-yttrande. ReK förväntar sig ytterligare förbättringar när det gäller additionalitet, geografisk och sektoriell täckning samt öppenhet, upprepar sin begäran om en ordentlig bedömning av Efsis resultat, i synnerhet Efsis synergier med ESI-fonderna och deras hittillsvarande bidrag till den territoriella sammanhållningen, ser fram emot ett nära samarbete med Europaparlamentet för att granska genomförandet av Efsi samt önskar att regionerna ska delta i högre grad i styrningen i syfte att säkerställa en funktionell integration med sammanhållningspolitiken. |
| --- | --- |

9.

Kommittén välkomnar i princip förslaget om att förlänga och förstärka Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi), som kommer att bli föremål för ett separat ReK-yttrande. ReK förväntar sig ytterligare förbättringar när det gäller additionalitet, geografisk och sektoriell täckning samt öppenhet, upprepar sin begäran om en ordentlig bedömning av Efsis resultat, i synnerhet Efsis synergier med ESI-fonderna och deras hittillsvarande bidrag till den territoriella sammanhållningen, ser fram emot ett nära samarbete med Europaparlamentet för att granska genomförandet av Efsi samt önskar att regionerna ska delta i högre grad i styrningen i syfte att säkerställa en funktionell integration med sammanhållningspolitiken.

| 10. | Kommittén välkomnar de ökade ekonomiska anslagen till Horisont 2020 och Fonden för ett sammanlänkat Europa (FSE), men understryker att dessa ökningar inte kompenserar de inledande budgetnedskärningarna i Horisont 2020 och FSE i samband med inrättandet av Efsi. |
| --- | --- |

10.

Kommittén välkomnar de ökade ekonomiska anslagen till Horisont 2020 och Fonden för ett sammanlänkat Europa (FSE), men understryker att dessa ökningar inte kompenserar de inledande budgetnedskärningarna i Horisont 2020 och FSE i samband med inrättandet av Efsi.

| 11. | Kommittén tar del av kommissionens förslag till översyn av budgetförordningen och dess planer att förenkla reglerna för att åtgärda problem som beror på komplicerad förvaltning och fel i sammanhållningspolitiken, särskilt när det gäller att genomföra program med delad förvaltning och förstärkta synergier mellan bidrag och finansiella instrument. ReK kommer att behandla översynen i detalj i ett separat yttrande. |
| --- | --- |

11.

Kommittén tar del av kommissionens förslag till översyn av budgetförordningen och dess planer att förenkla reglerna för att åtgärda problem som beror på komplicerad förvaltning och fel i sammanhållningspolitiken, särskilt när det gäller att genomföra program med delad förvaltning och förstärkta synergier mellan bidrag och finansiella instrument. ReK kommer att behandla översynen i detalj i ett separat yttrande.

| 12. | Kommittén välkomnar de ökade budgetanslagen till ungdomssysselsättningsinitiativet och Erasmus+-programmet, men beklagar bristen på initiativ för att hantera långtidsarbetslösheten. |
| --- | --- |

12.

Kommittén välkomnar de ökade budgetanslagen till ungdomssysselsättningsinitiativet och Erasmus+-programmet, men beklagar bristen på initiativ för att hantera långtidsarbetslösheten.

| 13. | Kommittén noterar de flexibilitetsåtgärder som kommissionen föreslår, i synnerhet inrättandet av en krisreserv för Europeiska unionen för att återanvända anslag som dragits tillbaka, avskaffandet av de årliga taken för de samlade marginalerna för betalningar samt den riktade användningen av den tekniska justeringen av anslagen till sammanhållningspolitiken. Detta är bra steg framåt när det gäller att hantera de rådande kriserna med en flexiblare EU-budget. |
| --- | --- |

13.

Kommittén noterar de flexibilitetsåtgärder som kommissionen föreslår, i synnerhet inrättandet av en krisreserv för Europeiska unionen för att återanvända anslag som dragits tillbaka, avskaffandet av de årliga taken för de samlade marginalerna för betalningar samt den riktade användningen av den tekniska justeringen av anslagen till sammanhållningspolitiken. Detta är bra steg framåt när det gäller att hantera de rådande kriserna med en flexiblare EU-budget.

| 14. | Kommittén beklagar att kommissionen inte föreslagit några ytterligare åtgärder i halvtidsöversynen för att ta itu med de olika kriser i EU med koppling till den gemensamma jordbrukspolitiken – bland annat koncentration av produktionen, ökad global konkurrens, en reducerad arbetsstyrka och ökad tillbakagång i landsbygdsområden – som de europeiska jordbrukarna, konsumenterna och de lokala och regionala myndigheterna kommer att ställas inför fram till slutet av den innevarande programperioden. |
| --- | --- |

14.

Kommittén beklagar att kommissionen inte föreslagit några ytterligare åtgärder i halvtidsöversynen för att ta itu med de olika kriser i EU med koppling till den gemensamma jordbrukspolitiken – bland annat koncentration av produktionen, ökad global konkurrens, en reducerad arbetsstyrka och ökad tillbakagång i landsbygdsområden – som de europeiska jordbrukarna, konsumenterna och de lokala och regionala myndigheterna kommer att ställas inför fram till slutet av den innevarande programperioden.

| 15. | Mot bakgrund av det ambitiösa globala klimatavtal som nåddes i Paris 2015 påminner kommittén om målet om att 20 % av EU:s utgifter ska gå till klimatrelaterade projekt och strategier, men understryker att denna andel står för ett minimum och att ytterligare insatser troligtvis kommer att krävas för att se till att målet upprätthålls fram till 2020. |
| --- | --- |

15.

Mot bakgrund av det ambitiösa globala klimatavtal som nåddes i Paris 2015 påminner kommittén om målet om att 20 % av EU:s utgifter ska gå till klimatrelaterade projekt och strategier, men understryker att denna andel står för ett minimum och att ytterligare insatser troligtvis kommer att krävas för att se till att målet upprätthålls fram till 2020.

| 16. | Kommittén välkomnar en detaljerad prognos för betalningarna på medellång sikt för att undanröja oron över eftersläpningen i betalningarna i den nuvarande fleråriga budgetramen. ReK oroar sig emellertid ändå över de framtida betalningarna, med tanke på de ständiga förseningarna i genomförandet av program med delad förvaltning. Vi framhåller medlemsstaternas och rådets ansvar för att se till att det finns tillräckliga betalningsbemyndiganden i de årliga budgetarna så att EU har de medel som krävs för att hantera de nuvarande utmaningarna. |
| --- | --- |

16.

Kommittén välkomnar en detaljerad prognos för betalningarna på medellång sikt för att undanröja oron över eftersläpningen i betalningarna i den nuvarande fleråriga budgetramen. ReK oroar sig emellertid ändå över de framtida betalningarna, med tanke på de ständiga förseningarna i genomförandet av program med delad förvaltning. Vi framhåller medlemsstaternas och rådets ansvar för att se till att det finns tillräckliga betalningsbemyndiganden i de årliga budgetarna så att EU har de medel som krävs för att hantera de nuvarande utmaningarna.

| 17. | Kommittén befarar att de resurser som finns tillgängliga i den nuvarande fleråriga budgetramen, trots ökningarna under rubrikerna 3 och 4 för att hantera flykting- och migrationskrisen, inrättandet av krisreserven för Europeiska unionen och en buffert, inte räcker till för att tillgodose de allt större kraven på EU-budgeten när det gäller att ta emot, fördela och integrera flyktingar och migranter eller skydda dem i deras ursprungsområden. Kommittén påminner i detta sammanhang om att de lokala och regionala myndigheterna har ett mycket viktigt ansvar när det gäller att ta emot och integrera migranter och att de därför skulle vara mycket hjälpta av att ha direkt tillgång till relevanta finansieringsmöjligheter från EU i sitt arbete med att möta dessa utmaningar. ReK varnar för att mer flexibilitet inte är lösningen på otillräckliga finansiella resurser. |
| --- | --- |

17.

Kommittén befarar att de resurser som finns tillgängliga i den nuvarande fleråriga budgetramen, trots ökningarna under rubrikerna 3 och 4 för att hantera flykting- och migrationskrisen, inrättandet av krisreserven för Europeiska unionen och en buffert, inte räcker till för att tillgodose de allt större kraven på EU-budgeten när det gäller att ta emot, fördela och integrera flyktingar och migranter eller skydda dem i deras ursprungsområden. Kommittén påminner i detta sammanhang om att de lokala och regionala myndigheterna har ett mycket viktigt ansvar när det gäller att ta emot och integrera migranter och att de därför skulle vara mycket hjälpta av att ha direkt tillgång till relevanta finansieringsmöjligheter från EU i sitt arbete med att möta dessa utmaningar. ReK varnar för att mer flexibilitet inte är lösningen på otillräckliga finansiella resurser.

| 18. | Kommittén har tagit del av förslaget om att inrätta en europeisk fond för hållbar utveckling, och kommer att behandla detta mer i detalj i ett separat yttrande. |
| --- | --- |

18.

Kommittén har tagit del av förslaget om att inrätta en europeisk fond för hållbar utveckling, och kommer att behandla detta mer i detalj i ett separat yttrande.

| 19. | Kommittén noterar att Förenade kungarikets eventuella utträde ur EU skulle kunna påverka den nuvarande fleråriga budgetramen. ReK oroar sig för konsekvenserna för det pågående genomförandet av många EU-program, och föreslår att kommittén ska göras delaktig i ett tidigt skede i de fortsatta diskussionerna om översynen av den nuvarande fleråriga budgetramen. |
| --- | --- |

19.

Kommittén noterar att Förenade kungarikets eventuella utträde ur EU skulle kunna påverka den nuvarande fleråriga budgetramen. ReK oroar sig för konsekvenserna för det pågående genomförandet av många EU-program, och föreslår att kommittén ska göras delaktig i ett tidigt skede i de fortsatta diskussionerna om översynen av den nuvarande fleråriga budgetramen.

| 20. | Kommittén välkomnar kapitlet ”Mot nästa fleråriga budgetram” som ett inledande bidrag till en bredare diskussion om EU-budgetens framtid. ReK uppmanar EU-institutionerna att inleda en tidig dialog med Europas kommuner och regioner om nästa fleråriga budgetrams räckvidd, struktur och instrument, och kommer i sinom tid att utarbeta sina förslag i frågan. |
| --- | --- |

20.

Kommittén välkomnar kapitlet ”Mot nästa fleråriga budgetram” som ett inledande bidrag till en bredare diskussion om EU-budgetens framtid. ReK uppmanar EU-institutionerna att inleda en tidig dialog med Europas kommuner och regioner om nästa fleråriga budgetrams räckvidd, struktur och instrument, och kommer i sinom tid att utarbeta sina förslag i frågan.

| 21. | Kommittén ger sin ordförande i uppdrag att översända denna resolution till Europeiska kommissionen, Europaparlamentet, rådet och Europeiska rådets ordförande. |
| --- | --- |

21.

Kommittén ger sin ordförande i uppdrag att översända denna resolution till Europeiska kommissionen, Europaparlamentet, rådet och Europeiska rådets ordförande.

Bryssel den 12 oktober 2016.

Markku MARKKULA

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

(1)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/SV/TXT/?uri=CELEX:52016DC0603

1

(2)  Yttrande COR 9/2016

2

---

| 21.3.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 88/4 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 88/4

---

Resolution från Europeiska regionkommittén – Den europeiska planeringsterminen 2016 och den årliga tillväxtöversikten 2017

(2017/C 088/02)

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉN (ReK) HAR ANTAGIT DENNA RESOLUTION

| — | med beaktande av de viktigaste dokumenten för den europeiska planeringsterminen 2016, dvs. den årliga tillväxtöversikten, landsrapporterna, de nationella reformprogrammen och de landsspecifika rekommendationerna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de viktigaste dokumenten för den europeiska planeringsterminen 2016, dvs. den årliga tillväxtöversikten, landsrapporterna, de nationella reformprogrammen och de landsspecifika rekommendationerna,

| — | med beaktande av Europaparlamentets förslag till betänkande om den europeiska planeringsterminen för samordning av den ekonomiska politiken: genomförande av prioriteringarna för 2016 (2016/2101(INI)). |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets förslag till betänkande om den europeiska planeringsterminen för samordning av den ekonomiska politiken: genomförande av prioriteringarna för 2016 (2016/2101(INI)).

En nytändning för investeringar

| 1. | De offentliga och privata investeringarna har minskat med ca 15 % i EU jämfört med 2007, och i vissa medlemsstater med så mycket som 50 %, på grund av den ekonomiska krisen och finanspolitiska konsolideringsåtgärder. Flera på varandra följande år av sådana underinvesteringar (det s.k. investeringsgapet) utgör en betydande hämsko för Europas konkurrenskraft och sammanhållning och således för dess förmåga att sörja för hållbar tillväxt och nya arbetstillfällen. |
| --- | --- |

1.

De offentliga och privata investeringarna har minskat med ca 15 % i EU jämfört med 2007, och i vissa medlemsstater med så mycket som 50 %, på grund av den ekonomiska krisen och finanspolitiska konsolideringsåtgärder. Flera på varandra följande år av sådana underinvesteringar (det s.k. investeringsgapet) utgör en betydande hämsko för Europas konkurrenskraft och sammanhållning och således för dess förmåga att sörja för hållbar tillväxt och nya arbetstillfällen.

| 2. | I 40 % av de landsspecifika rekommendationerna för 2016 tar man upp hinder för investeringar som de lokala och regionala myndigheterna kan bidra till att undanröja (1), bl.a. låg kvalitet på den offentliga förvaltningen och bristande samordning, bristande överensstämmelse mellan de lokala och regionala myndigheternas uppgifter och ekonomiska resurser, betungande regelverk för privata investeringar, korruption samt brist på kvalificerad arbetskraft och lämplig transportinfrastruktur. Dessa frågor kommer också att tas upp i ReK:s kommande yttrande om ”Att överbrygga investeringsgapet: Hur ska utmaningarna hanteras?” |
| --- | --- |

2.

I 40 % av de landsspecifika rekommendationerna för 2016 tar man upp hinder för investeringar som de lokala och regionala myndigheterna kan bidra till att undanröja (1), bl.a. låg kvalitet på den offentliga förvaltningen och bristande samordning, bristande överensstämmelse mellan de lokala och regionala myndigheternas uppgifter och ekonomiska resurser, betungande regelverk för privata investeringar, korruption samt brist på kvalificerad arbetskraft och lämplig transportinfrastruktur. Dessa frågor kommer också att tas upp i ReK:s kommande yttrande om ”Att överbrygga investeringsgapet: Hur ska utmaningarna hanteras?”

| 3. | Kommittén framhåller den förklaring om ”Investera och sammanlänka” (2) som antogs i Bratislava den 9 juli 2016 vid det sjunde europeiska toppmötet för regioner och städer, som inriktades på vikten av att avlägsna hinder för den stora outnyttjade investeringspotentialen i städer, regioner och landsbygdsområden i Europa samt de lokala och regionala myndigheternas roll när det gäller att tillhandahålla innovativ infrastruktur och innovativa tjänster för att öka investeringarna och förbättra EU-medborgarnas livskvalitet. |
| --- | --- |

3.

Kommittén framhåller den förklaring om ”Investera och sammanlänka” (2) som antogs i Bratislava den 9 juli 2016 vid det sjunde europeiska toppmötet för regioner och städer, som inriktades på vikten av att avlägsna hinder för den stora outnyttjade investeringspotentialen i städer, regioner och landsbygdsområden i Europa samt de lokala och regionala myndigheternas roll när det gäller att tillhandahålla innovativ infrastruktur och innovativa tjänster för att öka investeringarna och förbättra EU-medborgarnas livskvalitet.

| 4. | Det är oroande att ca 60 % av de svarande i en nyligen genomförd ReK-undersökning bland EU:s lokala och regionala myndigheter (3) märkte av en nedåtgående eller stagnerande tendens i både offentliga och privata investeringar under de gångna tolv månaderna, vilket, om det bekräftas, skulle tyda på att den tendens med underinvesteringar som utlöstes av den ekonomiska krisen fortsätter. |
| --- | --- |

4.

Det är oroande att ca 60 % av de svarande i en nyligen genomförd ReK-undersökning bland EU:s lokala och regionala myndigheter (3) märkte av en nedåtgående eller stagnerande tendens i både offentliga och privata investeringar under de gångna tolv månaderna, vilket, om det bekräftas, skulle tyda på att den tendens med underinvesteringar som utlöstes av den ekonomiska krisen fortsätter.

| 5. | Enligt samma ReK-undersökning är finansieringen av offentliga investeringar fortfarande en utmaning för omkring två tredjedelar av de lokala och regionala myndigheterna, delvis på grund av deras bristande förmåga att korrekt utforma offentliga investeringar, använda finansiella instrument, lämna in projektförslag till EIB och delta i offentlig-privata partnerskap. |
| --- | --- |

5.

Enligt samma ReK-undersökning är finansieringen av offentliga investeringar fortfarande en utmaning för omkring två tredjedelar av de lokala och regionala myndigheterna, delvis på grund av deras bristande förmåga att korrekt utforma offentliga investeringar, använda finansiella instrument, lämna in projektförslag till EIB och delta i offentlig-privata partnerskap.

| 6. | Kommittén välkomnar de första positiva resultaten av Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi), som främst avser dess del för små och medelstora företag, och efterlyser samtidigt en förbättring av additionaliteten hos Efsis del för infrastruktur och innovation samt Efsis geografiska balans, bl.a. genom att uppmuntra utarbetandet av regionala investeringsstrategier och användningen av investeringsplattformar för att se till att alla regioner, särskilt mindre utvecklade, kan dra nytta av den. |
| --- | --- |

6.

Kommittén välkomnar de första positiva resultaten av Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi), som främst avser dess del för små och medelstora företag, och efterlyser samtidigt en förbättring av additionaliteten hos Efsis del för infrastruktur och innovation samt Efsis geografiska balans, bl.a. genom att uppmuntra utarbetandet av regionala investeringsstrategier och användningen av investeringsplattformar för att se till att alla regioner, särskilt mindre utvecklade, kan dra nytta av den.

| 7. | Kommittén välkomnar i princip förslaget om att förlänga och förstärka Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi), som kommer att bli föremål för ett separat ReK-yttrande. ReK förväntar sig ytterligare förbättringar när det gäller additionalitet, geografisk och sektoriell täckning samt öppenhet, upprepar sin begäran om en ordentlig bedömning av Efsis resultat, i synnerhet Efsis synergier med ESI-fonderna och deras hittillsvarande bidrag till den territoriella sammanhållningen, och ser fram emot ett nära samarbete med Europaparlamentet för att granska genomförandet av Efsi. |
| --- | --- |

7.

Kommittén välkomnar i princip förslaget om att förlänga och förstärka Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi), som kommer att bli föremål för ett separat ReK-yttrande. ReK förväntar sig ytterligare förbättringar när det gäller additionalitet, geografisk och sektoriell täckning samt öppenhet, upprepar sin begäran om en ordentlig bedömning av Efsis resultat, i synnerhet Efsis synergier med ESI-fonderna och deras hittillsvarande bidrag till den territoriella sammanhållningen, och ser fram emot ett nära samarbete med Europaparlamentet för att granska genomförandet av Efsi.

| 8. | Tre fjärdedelar av de svarande i ReK:s undersökning om hinder för investeringar kände inte till de möjligheter som Efsi och dess investeringsplattformar erbjuder. De och andra berörda parter bör informeras bättre om dessa möjligheter. |
| --- | --- |

8.

Tre fjärdedelar av de svarande i ReK:s undersökning om hinder för investeringar kände inte till de möjligheter som Efsi och dess investeringsplattformar erbjuder. De och andra berörda parter bör informeras bättre om dessa möjligheter.

| 9. | Mindre regioner och kommuner, liksom regioner med allvarliga och permanenta, naturbetingade eller demografiska nackdelar, såsom de nordligaste regionerna med mycket låg befolkningstäthet samt öregioner och bergsregioner, kan ofta inte utnyttja Efsi på grund av de höga trösklarna för minimivärdet på den understödda investeringen. Kommittén förväntar sig att tröskeln sänks när Efsi revideras. |
| --- | --- |

9.

Mindre regioner och kommuner, liksom regioner med allvarliga och permanenta, naturbetingade eller demografiska nackdelar, såsom de nordligaste regionerna med mycket låg befolkningstäthet samt öregioner och bergsregioner, kan ofta inte utnyttja Efsi på grund av de höga trösklarna för minimivärdet på den understödda investeringen. Kommittén förväntar sig att tröskeln sänks när Efsi revideras.

| 10. | Den tekniska kapaciteten hos potentiella projektansvariga på lokal och regional nivå bör förstärkas med hjälp av Europeiska centrumet för investeringsrådgivning, särskilt när det gäller utformningen och inrättandet av investeringsplattformar. |
| --- | --- |

10.

Den tekniska kapaciteten hos potentiella projektansvariga på lokal och regional nivå bör förstärkas med hjälp av Europeiska centrumet för investeringsrådgivning, särskilt när det gäller utformningen och inrättandet av investeringsplattformar.

| 11. | De regionala investeringsstrategierna bör bygga på insikten om att ekonomiska och tekniska förändringar orsakar en snabb omvandling av våra samhällen och territorier. I detta sammanhang betonar kommittén behovet av att främja investeringar i den koldioxidsnåla och cirkulära ekonomin och att stödja delnings- och samverkansekonomin för att därigenom sänka kostnaderna för att utveckla innovativ verksamhet, stärka tillhandahållandet av offentliga och privata tjänster till medborgarna och göra den offentliga sektorn effektivare. |
| --- | --- |

11.

De regionala investeringsstrategierna bör bygga på insikten om att ekonomiska och tekniska förändringar orsakar en snabb omvandling av våra samhällen och territorier. I detta sammanhang betonar kommittén behovet av att främja investeringar i den koldioxidsnåla och cirkulära ekonomin och att stödja delnings- och samverkansekonomin för att därigenom sänka kostnaderna för att utveckla innovativ verksamhet, stärka tillhandahållandet av offentliga och privata tjänster till medborgarna och göra den offentliga sektorn effektivare.

| 12. | Det är viktigt att stimulera de lokala och regionala myndigheterna att tillämpa strategier för smart specialisering och europeiska partnerskap för gemensamma strategiska utvecklingsprioriteringar. |
| --- | --- |

12.

Det är viktigt att stimulera de lokala och regionala myndigheterna att tillämpa strategier för smart specialisering och europeiska partnerskap för gemensamma strategiska utvecklingsprioriteringar.

| 13. | Sammanhållningspolitiken är fortfarande EU:s viktigaste investeringsverktyg, i synnerhet i dess mindre utvecklade länder och regioner. Kommittén efterlyser mer komplementaritet med Efsi. |
| --- | --- |

13.

Sammanhållningspolitiken är fortfarande EU:s viktigaste investeringsverktyg, i synnerhet i dess mindre utvecklade länder och regioner. Kommittén efterlyser mer komplementaritet med Efsi.

| 14. | Kommittén påminner om sitt yttrande om ”Halvtidsöversyn av den fleråriga budgetramen”, där det anges att en brist på betalningsbemyndiganden i den fleråriga budgetramen 2014–2020 kan medföra en risk för att kommissionen inte kommer att kunna fullgöra sina åtaganden, vilket skulle skapa en eftersläpning med betalningarna som negativt påverkar genomförandet av de operativa programmen inom ESI-fonderna. |
| --- | --- |

14.

Kommittén påminner om sitt yttrande om ”Halvtidsöversyn av den fleråriga budgetramen”, där det anges att en brist på betalningsbemyndiganden i den fleråriga budgetramen 2014–2020 kan medföra en risk för att kommissionen inte kommer att kunna fullgöra sina åtaganden, vilket skulle skapa en eftersläpning med betalningarna som negativt påverkar genomförandet av de operativa programmen inom ESI-fonderna.

| 15. | Kommittén anser att man i samband med översynen av finansieringen från strukturfonderna skulle kunna tillåta de nationella regeringarna att reservera en del av EU-finansieringen till projekt för områden som är utsatta för hydrogeologisk obalans och projekt för insatser vid större naturkatastrofer. |
| --- | --- |

15.

Kommittén anser att man i samband med översynen av finansieringen från strukturfonderna skulle kunna tillåta de nationella regeringarna att reservera en del av EU-finansieringen till projekt för områden som är utsatta för hydrogeologisk obalans och projekt för insatser vid större naturkatastrofer.

Fortsatta strukturreformer och en ansvarsfull finanspolitik

| 16. | Mer än hälften av de landsspecifika rekommendationerna 2016, riktade till 26 länder, har en territoriell dimension, dvs. att de avser utmaningar som berör vissa regioner eller städer mer än andra och/eller att deras genomförande är beroende av de lokala och regionala styresnivåerna. |
| --- | --- |

16.

Mer än hälften av de landsspecifika rekommendationerna 2016, riktade till 26 länder, har en territoriell dimension, dvs. att de avser utmaningar som berör vissa regioner eller städer mer än andra och/eller att deras genomförande är beroende av de lokala och regionala styresnivåerna.

| 17. | Vi erinrar om att ReK i sitt yttrande om ”EU:s svar på den demografiska utmaningen” betonade att det bör finnas en koppling mellan den demografiska förändringen och den europeiska planeringsterminen, som behöver en territoriell dimension. Lokala och regionala myndigheter bör vara aktiva aktörer i de åtgärder för att hantera de demografiska utmaningarna som vidtas inom ramen för den europeiska planeringsterminen, och de bör beaktas i rekommendationerna till medlemsstaterna för att tackla dessa utmaningar. |
| --- | --- |

17.

Vi erinrar om att ReK i sitt yttrande om ”EU:s svar på den demografiska utmaningen” betonade att det bör finnas en koppling mellan den demografiska förändringen och den europeiska planeringsterminen, som behöver en territoriell dimension. Lokala och regionala myndigheter bör vara aktiva aktörer i de åtgärder för att hantera de demografiska utmaningarna som vidtas inom ramen för den europeiska planeringsterminen, och de bör beaktas i rekommendationerna till medlemsstaterna för att tackla dessa utmaningar.

| 18. | ReK har konsekvent motsatt sig den makroekonomiska villkorlighet i genomförandet av sammanhållningspolitiken som föreskrivs i artikel 23 i förordningen om gemensamma bestämmelser, eftersom denna skulle bestraffa städer och regioner för att en medlemsstat inte fullgör sina åtaganden enligt stabilitets- och tillväxtpakten. I detta sammanhang befarar kommittén att innehållandet av ESI-fondsmedel för Spanien och Portugal skulle få negativa konsekvenser för genomförandet av de operativa programmen, som redan är kraftigt försenat. Det skulle också vara motsägelsefullt att häva sanktioner enligt förfarandet vid alltför stora budgetunderskott (förordning (EU) nr 1173/2011 om effektiv övervakning av de offentliga finanserna) men överväga sanktioner enligt artikel 23 i förordningen om gemensamma bestämmelser. Samtidigt framhåller kommittén att det behövs en sundare ekonomisk förvaltning på nationell nivå, vilket är en förutsättning för effektiv användning av medlen från ESI-fonderna. |
| --- | --- |

18.

ReK har konsekvent motsatt sig den makroekonomiska villkorlighet i genomförandet av sammanhållningspolitiken som föreskrivs i artikel 23 i förordningen om gemensamma bestämmelser, eftersom denna skulle bestraffa städer och regioner för att en medlemsstat inte fullgör sina åtaganden enligt stabilitets- och tillväxtpakten. I detta sammanhang befarar kommittén att innehållandet av ESI-fondsmedel för Spanien och Portugal skulle få negativa konsekvenser för genomförandet av de operativa programmen, som redan är kraftigt försenat. Det skulle också vara motsägelsefullt att häva sanktioner enligt förfarandet vid alltför stora budgetunderskott (förordning (EU) nr 1173/2011 om effektiv övervakning av de offentliga finanserna) men överväga sanktioner enligt artikel 23 i förordningen om gemensamma bestämmelser. Samtidigt framhåller kommittén att det behövs en sundare ekonomisk förvaltning på nationell nivå, vilket är en förutsättning för effektiv användning av medlen från ESI-fonderna.

| 19. | ReK upprepar att investeringar som görs av lokala och regionala myndigheter inom ramen för struktur- och sammanhållningsfonderna bör undantas från beräkningarna av EU-ländernas budgetunderskott och statsskuld. |
| --- | --- |

19.

ReK upprepar att investeringar som görs av lokala och regionala myndigheter inom ramen för struktur- och sammanhållningsfonderna bör undantas från beräkningarna av EU-ländernas budgetunderskott och statsskuld.

| 20. | I nästan 40 % av de landsspecifika rekommendationerna 2016, till 20 medlemsstater, tog man upp frågor som rör administrativ kapacitet, särskilt på lokal och regional nivå, i fråga om strukturreformer och undanröjande av hinder för investeringar. Förvaltningskapacitet bör frigöras framför allt genom att man inrättar effektiva förvaltningsstrukturer. Kommittén påminner om sitt förslag i samband med det föreslagna stödprogrammet för strukturreformer om ett enhetligt strategiskt dokument med prioriteringar och kriterier för att samordna alla EU-finansierade kapacitetsuppbyggnadsåtgärder. |
| --- | --- |

20.

I nästan 40 % av de landsspecifika rekommendationerna 2016, till 20 medlemsstater, tog man upp frågor som rör administrativ kapacitet, särskilt på lokal och regional nivå, i fråga om strukturreformer och undanröjande av hinder för investeringar. Förvaltningskapacitet bör frigöras framför allt genom att man inrättar effektiva förvaltningsstrukturer. Kommittén påminner om sitt förslag i samband med det föreslagna stödprogrammet för strukturreformer om ett enhetligt strategiskt dokument med prioriteringar och kriterier för att samordna alla EU-finansierade kapacitetsuppbyggnadsåtgärder.

| 21. | Kommissionen bör överväga att föreslå en finanspolitisk kapacitet för euroområdet i syfte att genomföra en konjunkturutjämnande politik och påskynda återhämtningen. Kommittén kommer under de kommande månaderna att anta ett yttrande i denna fråga. |
| --- | --- |

21.

Kommissionen bör överväga att föreslå en finanspolitisk kapacitet för euroområdet i syfte att genomföra en konjunkturutjämnande politik och påskynda återhämtningen. Kommittén kommer under de kommande månaderna att anta ett yttrande i denna fråga.

| 22. | ReK erkänner vikten av att ta itu med de sociala och arbetsmarknadsmässiga utmaningarna, och stöder kommissionens införande av sociala indikatorer i förfarandet vid makroekonomiska obalanser. |
| --- | --- |

22.

ReK erkänner vikten av att ta itu med de sociala och arbetsmarknadsmässiga utmaningarna, och stöder kommissionens införande av sociala indikatorer i förfarandet vid makroekonomiska obalanser.

Om den europeiska planeringsterminen och inför den årliga tillväxtöversikten 2017

| 23. | Kommittén noterar den låga graden av genomförande av de landsspecifika rekommendationerna och att alla styresnivåer bör göras delaktiga i en intensivare ansträngning för att förbättra den. Vissa utmaningar kräver långsiktiga insatser, såsom framgår av att omkring tre fjärdedelar av de territorierelaterade rekommendationerna 2016 redan hade utfärdats 2015 och att två tredjedelar av dem som utfärdades förra året redan hade utfärdats 2014. |
| --- | --- |

23.

Kommittén noterar den låga graden av genomförande av de landsspecifika rekommendationerna och att alla styresnivåer bör göras delaktiga i en intensivare ansträngning för att förbättra den. Vissa utmaningar kräver långsiktiga insatser, såsom framgår av att omkring tre fjärdedelar av de territorierelaterade rekommendationerna 2016 redan hade utfärdats 2015 och att två tredjedelar av dem som utfärdades förra året redan hade utfärdats 2014.

| 24. | Såsom både de nationella reformprogrammen och de landsspecifika rekommendationerna bekräftar i år är de lokala och regionala myndigheternas deltagande i planeringsterminen till största delen begränsat till genomförandet av politiken, när de borde bli partner även i utformningen av politiken. Deras deltagande redan i ett tidigt skede skulle avsevärt öka graden av genomförande av rekommendationerna, bidra till att åtgärda de ökande regionala skillnaderna, främja ökat egenansvar på fältet och stärka förtroendet inom och mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

24.

Såsom både de nationella reformprogrammen och de landsspecifika rekommendationerna bekräftar i år är de lokala och regionala myndigheternas deltagande i planeringsterminen till största delen begränsat till genomförandet av politiken, när de borde bli partner även i utformningen av politiken. Deras deltagande redan i ett tidigt skede skulle avsevärt öka graden av genomförande av rekommendationerna, bidra till att åtgärda de ökande regionala skillnaderna, främja ökat egenansvar på fältet och stärka förtroendet inom och mellan medlemsstaterna.

| 25. | Kommittén har för avsikt att föreslå en uppförandekod för de lokala och regionala myndigheternas deltagande i den europeiska planeringsterminen, där man respekterar nationella olikheter och noga undviker onödiga administrativa bördor och därmed bidrar till strategin för bättre styrning. Detta förutsätter att koden återspeglar mångfalden och den konstitutionella ordningen i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

25.

Kommittén har för avsikt att föreslå en uppförandekod för de lokala och regionala myndigheternas deltagande i den europeiska planeringsterminen, där man respekterar nationella olikheter och noga undviker onödiga administrativa bördor och därmed bidrar till strategin för bättre styrning. Detta förutsätter att koden återspeglar mångfalden och den konstitutionella ordningen i medlemsstaterna.

| 26. | Den årliga tillväxtöversikten 2017 bör särskilt inriktas på de demografiska utmaningarna, som också visar på behovet av en ekonomisk och finansiell politik som är inriktad på en framgångsrik och balanserad integration av migranter inom EU. |
| --- | --- |

26.

Den årliga tillväxtöversikten 2017 bör särskilt inriktas på de demografiska utmaningarna, som också visar på behovet av en ekonomisk och finansiell politik som är inriktad på en framgångsrik och balanserad integration av migranter inom EU.

| 27. | Den europeiska planeringsterminen måste hänvisa till en långsiktig politisk ram på flera nivåer, för närvarande Europa 2020-strategin. Kommittén välkomnar kommissionens tillkännagivande av en kommande kartläggning av EU:s politik för hållbar utveckling och framhåller behovet av att anpassa EU:s framtida tillväxtstrategi till en uppdaterad territoriell vision. |
| --- | --- |

27.

Den europeiska planeringsterminen måste hänvisa till en långsiktig politisk ram på flera nivåer, för närvarande Europa 2020-strategin. Kommittén välkomnar kommissionens tillkännagivande av en kommande kartläggning av EU:s politik för hållbar utveckling och framhåller behovet av att anpassa EU:s framtida tillväxtstrategi till en uppdaterad territoriell vision.

| 28. | Kommittén ger sin ordförande i uppdrag att översända denna resolution till kommissionen, Europaparlamentet, rådet, Europeiska rådets ordförande samt det slovakiska rådsordförandeskapet. |
| --- | --- |

28.

Kommittén ger sin ordförande i uppdrag att översända denna resolution till kommissionen, Europaparlamentet, rådet, Europeiska rådets ordförande samt det slovakiska rådsordförandeskapet.

Bryssel den 12 oktober 2016.

Markku MARKKULA

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

(1)  ReK, ”2016 European Semester, Territorial analysis of the Country-specific Recommendations”, rapport från styrgruppen för övervakningsplattformen för Europa 2020-strategin.

1

(2)  http://www.cor.europa.eu/bratislavasummit/

2

(3)  ReK:s undersökning om hinder för investeringar på lokal och regional nivå, juli 2016.

3

---

| 21.3.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 88/7 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 88/7

---

Resolution från Europeiska regionkommittén — Europaåret för kulturarv 2018

(2017/C 088/03)

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉN HAR ANTAGIT DENNA RESOLUTION

| — | med beaktande av Europeiska kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om ett Europaår för kulturarv (1). |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om ett Europaår för kulturarv (1).

I.   POLITISKA REKOMMENDATIONER

| 1. | Europeiska regionkommittén välkomnar kommissionens förslag att utse år 2018 till ”Europaåret för kulturarv” och ställer sig bakom de övergripande och specifika målen för året. |
| --- | --- |

1.

Europeiska regionkommittén välkomnar kommissionens förslag att utse år 2018 till ”Europaåret för kulturarv” och ställer sig bakom de övergripande och specifika målen för året.

| 2. | Ett Europaår ägnat åt kulturarvet utgör ett lämpligt tillfälle att öka medvetenheten på gräsrotsnivå om behovet av att skydda kulturarvet, att sprida kunskap om det till en bredare publik och att bidra till att gemensamma mål på europeisk nivå uppnås (2). Vidare bör Europaåret främja utbytet av bästa praxis när det gäller utveckling av effektiva förvaltningssystem, som bidrar till att minska riskerna i samband med stadsutveckling och landskapsomvandling, samt i kampen mot olagliga utgrävningar och olaglig handel med kulturföremål. |
| --- | --- |

2.

Ett Europaår ägnat åt kulturarvet utgör ett lämpligt tillfälle att öka medvetenheten på gräsrotsnivå om behovet av att skydda kulturarvet, att sprida kunskap om det till en bredare publik och att bidra till att gemensamma mål på europeisk nivå uppnås (2). Vidare bör Europaåret främja utbytet av bästa praxis när det gäller utveckling av effektiva förvaltningssystem, som bidrar till att minska riskerna i samband med stadsutveckling och landskapsomvandling, samt i kampen mot olagliga utgrävningar och olaglig handel med kulturföremål.

| 3. | ReK efterlyser en övergripande och visionär strategi för Europaåret för kulturarv 2018, och det bör också ses som ett tillfälle att bekräfta vårt motto ”Förenade i mångfalden”. ReK upprepar sin avsikt att stödja Europaåret för kulturarv 2018. I detta syfte vill kommittén framhålla att den är redo att bidra till den EU-styrgrupp som Europeiska kommissionen föreslår ska inrättas inom ramen för Europaåret 2018. |
| --- | --- |

3.

ReK efterlyser en övergripande och visionär strategi för Europaåret för kulturarv 2018, och det bör också ses som ett tillfälle att bekräfta vårt motto ”Förenade i mångfalden”. ReK upprepar sin avsikt att stödja Europaåret för kulturarv 2018. I detta syfte vill kommittén framhålla att den är redo att bidra till den EU-styrgrupp som Europeiska kommissionen föreslår ska inrättas inom ramen för Europaåret 2018.

| 4. | Högtidlighållandet och hedrandet av kulturarvet gör det lättare för EU-medborgarna att öka förståelsen, inspirerar till kreativitet och främjar ett aktivt medborgarskap. Att främja kulturen och kulturarvet är därför av grundläggande betydelse för att stärka identiteten och de demokratiska värdena i Europa och bidra till social och ekonomisk sammanhållning. I detta sammanhang bör man betrakta skyddade naturområden som en del av kulturarvet. |
| --- | --- |

4.

Högtidlighållandet och hedrandet av kulturarvet gör det lättare för EU-medborgarna att öka förståelsen, inspirerar till kreativitet och främjar ett aktivt medborgarskap. Att främja kulturen och kulturarvet är därför av grundläggande betydelse för att stärka identiteten och de demokratiska värdena i Europa och bidra till social och ekonomisk sammanhållning. I detta sammanhang bör man betrakta skyddade naturområden som en del av kulturarvet.

| 5. | ReK ser positivt på att man erkänner kultur som ett verktyg för lokal och regional utveckling och värdet av innovativa modeller för styrning och förvaltning av kulturarvet på flera nivåer. Utnämningen av samordningsorgan på medlemsstatnivå måste emellertid fullt ut återspegla förvaltningsstrukturerna i varje medlemsstat, inklusive federala strukturer och/eller regioner/städer med lagstiftande befogenheter. |
| --- | --- |

5.

ReK ser positivt på att man erkänner kultur som ett verktyg för lokal och regional utveckling och värdet av innovativa modeller för styrning och förvaltning av kulturarvet på flera nivåer. Utnämningen av samordningsorgan på medlemsstatnivå måste emellertid fullt ut återspegla förvaltningsstrukturerna i varje medlemsstat, inklusive federala strukturer och/eller regioner/städer med lagstiftande befogenheter.

| 6. | ReK understryker återigen landskapens betydelse som en grundläggande beståndsdel i natur- och kulturarvet och menar att de har en djupgående inverkan på EU-medborgarnas kulturella identitet. I linje med den europeiska landskapskonventionen och den europeiska kulturagendan anser kommittén därför att de övergripande målen för Europaåret för kulturarv 2018 skulle berikas genom att man inkluderar en stark komponent i form av regionala och lokala kulturstrategier för att främja en hållbar kulturturism. |
| --- | --- |

6.

ReK understryker återigen landskapens betydelse som en grundläggande beståndsdel i natur- och kulturarvet och menar att de har en djupgående inverkan på EU-medborgarnas kulturella identitet. I linje med den europeiska landskapskonventionen och den europeiska kulturagendan anser kommittén därför att de övergripande målen för Europaåret för kulturarv 2018 skulle berikas genom att man inkluderar en stark komponent i form av regionala och lokala kulturstrategier för att främja en hållbar kulturturism.

| 7. | Kommittén räknar med att Europaåret för kulturarv 2018 kommer att skapa en dynamik som ökar den tillgängliga finansieringen i Cosme-programmet för små och medelstora företag som sysslar med kulturturism. |
| --- | --- |

7.

Kommittén räknar med att Europaåret för kulturarv 2018 kommer att skapa en dynamik som ökar den tillgängliga finansieringen i Cosme-programmet för små och medelstora företag som sysslar med kulturturism.

| 8. | Kommittén utgår från att turism, särskilt kulturell och historisk turism, kommer att spela en viktig roll under 2018 med tanke på att det är en av de snabbast växande ekonomiska sektorerna i Europa, och att sektorn driver den globala tillväxten och utvecklingen framåt, skapar miljontals arbetstillfällen, stöttar export och investeringar och förändrar människors liv. |
| --- | --- |

8.

Kommittén utgår från att turism, särskilt kulturell och historisk turism, kommer att spela en viktig roll under 2018 med tanke på att det är en av de snabbast växande ekonomiska sektorerna i Europa, och att sektorn driver den globala tillväxten och utvecklingen framåt, skapar miljontals arbetstillfällen, stöttar export och investeringar och förändrar människors liv.

| 9. | Kommittén framhåller kulturens betydelse som en av de avgörande faktorerna för att locka turister. Vi understryker vikten av att främja Europas kultur- och naturarv i våra regioner, städer och landsbygdsområden som ett sätt att visa upp vår mångfald, samt av att säkerställa en bättre tillgänglighet till de områden som är svåra att nå, t.ex. landsbygds-, bergs- och öregioner. |
| --- | --- |

9.

Kommittén framhåller kulturens betydelse som en av de avgörande faktorerna för att locka turister. Vi understryker vikten av att främja Europas kultur- och naturarv i våra regioner, städer och landsbygdsområden som ett sätt att visa upp vår mångfald, samt av att säkerställa en bättre tillgänglighet till de områden som är svåra att nå, t.ex. landsbygds-, bergs- och öregioner.

| 10. | Kommittén vill erinra om syftet med den nya agendan för städer – att förbättra livskvaliteten i städerna och utveckla nya ”urbana” styrformer – och understryker att partnerskap också bör inrättas på andra områden där det krävs en integrerad politisk strategi som exempelvis tar hänsyn till dimensioner som kultur och turism i samband med stadsutvecklingen, nya deltagandeformer, innovation och smarta städer (3). |
| --- | --- |

10.

Kommittén vill erinra om syftet med den nya agendan för städer – att förbättra livskvaliteten i städerna och utveckla nya ”urbana” styrformer – och understryker att partnerskap också bör inrättas på andra områden där det krävs en integrerad politisk strategi som exempelvis tar hänsyn till dimensioner som kultur och turism i samband med stadsutvecklingen, nya deltagandeformer, innovation och smarta städer (3).

| 11. | ReK understryker de nära banden mellan kulturarv och landsbygdsutveckling och uppmanar landsbygdsområdena att i sina utvecklingsstrategier ägna större uppmärksamhet åt kulturarvet, eftersom det bidrar till att bevara och skapa arbetstillfällen, stödja jordbruksföretag, skydda kulturlandskap samt stödja konst och hantverk på landsbygden |
| --- | --- |

11.

ReK understryker de nära banden mellan kulturarv och landsbygdsutveckling och uppmanar landsbygdsområdena att i sina utvecklingsstrategier ägna större uppmärksamhet åt kulturarvet, eftersom det bidrar till att bevara och skapa arbetstillfällen, stödja jordbruksföretag, skydda kulturlandskap samt stödja konst och hantverk på landsbygden

| 12. | ReK vill åter framhålla att en fördel med att använda europeiska grupperingar för territoriellt samarbete (EGTS) i genomförandet av projekt för flernivåstyrning kan vara att dessa erbjuder en möjlighet att sammanföra samtliga behöriga aktörer när det gäller styrningen av ett gränsöverskridande territorium eller en europeisk region (4) och att stimulera samarbete på kulturområdet, inklusive när det gäller det materiella och immateriella kulturarvet, med positiva spridningseffekter på andra sektorer, t.ex. turism och industri. |
| --- | --- |

12.

ReK vill åter framhålla att en fördel med att använda europeiska grupperingar för territoriellt samarbete (EGTS) i genomförandet av projekt för flernivåstyrning kan vara att dessa erbjuder en möjlighet att sammanföra samtliga behöriga aktörer när det gäller styrningen av ett gränsöverskridande territorium eller en europeisk region (4) och att stimulera samarbete på kulturområdet, inklusive när det gäller det materiella och immateriella kulturarvet, med positiva spridningseffekter på andra sektorer, t.ex. turism och industri.

| 13. | Kommittén upprepar sitt stöd för kulturhuvudstadsevenemanget och det europeiska kulturarvsmärket samt för de europeiska kulturarvsdagarna och Europeiska unionens kulturarvspris. Vi understryker behovet av kraftiga samverkanseffekter med aktiviteterna inom ramen för Europaåret 2018. |
| --- | --- |

13.

Kommittén upprepar sitt stöd för kulturhuvudstadsevenemanget och det europeiska kulturarvsmärket samt för de europeiska kulturarvsdagarna och Europeiska unionens kulturarvspris. Vi understryker behovet av kraftiga samverkanseffekter med aktiviteterna inom ramen för Europaåret 2018.

| 14. | Trots att samfinanseringen på EU-nivå av aktiviteter till stöd för Europaåren sker inom ramen för möjliga prioriteringar på en årlig eller flerårig basis och med beaktande av befintliga program, avgör årets politiska fokus i stor utsträckning storleken på den tillgängliga budgeten. Detta leder till stora variationer i finanseringen från ett år till ett annat, vilket kan äventyra uppfyllandet av målsättningarna för ett visst Europaår. |
| --- | --- |

14.

Trots att samfinanseringen på EU-nivå av aktiviteter till stöd för Europaåren sker inom ramen för möjliga prioriteringar på en årlig eller flerårig basis och med beaktande av befintliga program, avgör årets politiska fokus i stor utsträckning storleken på den tillgängliga budgeten. Detta leder till stora variationer i finanseringen från ett år till ett annat, vilket kan äventyra uppfyllandet av målsättningarna för ett visst Europaår.

| 15. | I en globaliserad värld kan kulturen också påverka hur attraktiv en plats är och dess konkurrenskraft för företag, investerare och kreativa och företagsamma individer. |
| --- | --- |

15.

I en globaliserad värld kan kulturen också påverka hur attraktiv en plats är och dess konkurrenskraft för företag, investerare och kreativa och företagsamma individer.

| 16. | Europeiska kulturarvsåret 2018 är en viktig milstolpe för att främja EU:s strategi för internationella kulturella förbindelser (5). |
| --- | --- |

16.

Europeiska kulturarvsåret 2018 är en viktig milstolpe för att främja EU:s strategi för internationella kulturella förbindelser (5).

| 17. | ReK välkomnar fokuset på Mellanöstern i diskussionen om kulturarvets roll i internationella förbindelser, eftersom det är en region som har drabbats svårt av avsiktlig förstörelse av kulturskatter i vissa konfliktområden. Kulturellt samarbete måste också eftersträvas inom den europeiska grannskapspolitiken och med länderna i det östliga partnerskapet. |
| --- | --- |

17.

ReK välkomnar fokuset på Mellanöstern i diskussionen om kulturarvets roll i internationella förbindelser, eftersom det är en region som har drabbats svårt av avsiktlig förstörelse av kulturskatter i vissa konfliktområden. Kulturellt samarbete måste också eftersträvas inom den europeiska grannskapspolitiken och med länderna i det östliga partnerskapet.

| 18. | Det är av grundläggande betydelse att ungdomar erkänner, förstår och uppskattar sitt kulturarv och känner att det är en del av deras identitet. I detta avseende efterlyser kommittén en mer proaktiv strategi för att främja det europeiska kulturarvet och dess mångfald bland barn och ungdomar. Kommittén rekommenderar därför att man i skolans läroplaner inför utbildningsmoment som behandlar europeisk konst, musik, teater och film för att öka kunskapen om Europas materiella och immateriella kulturarv. |
| --- | --- |

18.

Det är av grundläggande betydelse att ungdomar erkänner, förstår och uppskattar sitt kulturarv och känner att det är en del av deras identitet. I detta avseende efterlyser kommittén en mer proaktiv strategi för att främja det europeiska kulturarvet och dess mångfald bland barn och ungdomar. Kommittén rekommenderar därför att man i skolans läroplaner inför utbildningsmoment som behandlar europeisk konst, musik, teater och film för att öka kunskapen om Europas materiella och immateriella kulturarv.

| 19. | ReK bekräftar betydelsen av att förvärva kulturell och kreativ kompetens redan i tidig ålder, både inom utbildningssystemet och på fritiden, så att den unga generationen kan dra full nytta av de nya formerna för tillgång till kultur (6). |
| --- | --- |

19.

ReK bekräftar betydelsen av att förvärva kulturell och kreativ kompetens redan i tidig ålder, både inom utbildningssystemet och på fritiden, så att den unga generationen kan dra full nytta av de nya formerna för tillgång till kultur (6).

| 20. | Tillgänglighet är en grundläggande förutsättning för att Europeiska kulturarvsåret 2018 ska bli framgångsrikt; att förbättra tillgängligheten är en viktig utgångspunkt för att öka deltagandet (7). |
| --- | --- |

20.

Tillgänglighet är en grundläggande förutsättning för att Europeiska kulturarvsåret 2018 ska bli framgångsrikt; att förbättra tillgängligheten är en viktig utgångspunkt för att öka deltagandet (7).

| 21. | ReK bekräftar sin beredvillighet att delta i utformningen av en övergripande kommunikationsstrategi och i organisationen av relevanta konferenser, evenemang och initiativ, samt att underlätta för medborgare och intressenter att engagera sig. |
| --- | --- |

21.

ReK bekräftar sin beredvillighet att delta i utformningen av en övergripande kommunikationsstrategi och i organisationen av relevanta konferenser, evenemang och initiativ, samt att underlätta för medborgare och intressenter att engagera sig.

| 22. | ReK efterlyser en mer aktiv EU-politik för media, det audiovisuella området och it som syftar till att främja Europas kulturella och språkliga arv. |
| --- | --- |

22.

ReK efterlyser en mer aktiv EU-politik för media, det audiovisuella området och it som syftar till att främja Europas kulturella och språkliga arv.

| 23. | Kommittén anser även att man bör skapa ett europeiskt nätverk för de städer som utnämnts till världskulturarv och betrakta dem som ett gemensamt arv för alla EU-medborgare, och vidta särskilda åtgärder för att bevara dem och sprida kunskap om dem. |
| --- | --- |

23.

Kommittén anser även att man bör skapa ett europeiskt nätverk för de städer som utnämnts till världskulturarv och betrakta dem som ett gemensamt arv för alla EU-medborgare, och vidta särskilda åtgärder för att bevara dem och sprida kunskap om dem.

| 24. | Kommittén ger sin ordförande i uppdrag att översända denna resolution till Europeiska kommissionen, Europaparlamentet, rådet och Europeiska rådets ordförande och det slovakiska rådsordförandeskapet. |
| --- | --- |

24.

Kommittén ger sin ordförande i uppdrag att översända denna resolution till Europeiska kommissionen, Europaparlamentet, rådet och Europeiska rådets ordförande och det slovakiska rådsordförandeskapet.

II.   ÄNDRINGSREKOMMENDATIONER

Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om ett Europaår för kulturarv

Ändringsrekommendation 1

Skäl 0

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| | Europeiska unionen bidrar till att bevara och utveckla de odelbara och universella värdena människans värdighet, frihet, jämlikhet och solidaritet, med respekt för mångfalden i Europas folks kulturer, språk och traditioner, såsom anges i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Europeiska unionen bidrar till att bevara och utveckla de odelbara och universella värdena människans värdighet, frihet, jämlikhet och solidaritet, med respekt för mångfalden i Europas folks kulturer, språk och traditioner, såsom anges i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna.

Motivering

Självförklarande.

Ändringsrekommendation 2

Skäl 4

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Liksom EU-kommissionen lyfte fram i sitt meddelande ”En integrerad kulturarvsstrategi för Europa” (8) bör kulturarvet ses som en gemensam resurs till nytta för alla, som vi bevarar för kommande generationer, och bevarandet av detta är ett gemensamt ansvar som delas av samtliga intressenter. | Liksom EU-kommissionen lyfte fram i sitt meddelande ”En integrerad kulturarvsstrategi för Europa” (8) bör kulturarvet ses som en gemensam resurs till nytta för alla, som vi bevarar för kommande generationer, och bevarandet av detta är ett gemensamt ansvar som delas av samtliga intressenter.
  I detta avseende innebär inte artikel 36 i EUF-fördraget ett hinder för förbud eller restriktioner av import, export eller transitering av varor som motiveras av intresset att skydda nationella skatter av konstnärligt, historiskt eller arkeologiskt värde. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Liksom EU-kommissionen lyfte fram i sitt meddelande ”En integrerad kulturarvsstrategi för Europa” (8) bör kulturarvet ses som en gemensam resurs till nytta för alla, som vi bevarar för kommande generationer, och bevarandet av detta är ett gemensamt ansvar som delas av samtliga intressenter.

Liksom EU-kommissionen lyfte fram i sitt meddelande ”En integrerad kulturarvsstrategi för Europa” (8) bör kulturarvet ses som en gemensam resurs till nytta för alla, som vi bevarar för kommande generationer, och bevarandet av detta är ett gemensamt ansvar som delas av samtliga intressenter.
  I detta avseende innebär inte artikel 36 i EUF-fördraget ett hinder för förbud eller restriktioner av import, export eller transitering av varor som motiveras av intresset att skydda nationella skatter av konstnärligt, historiskt eller arkeologiskt värde.

Motivering

Det är viktigt att erinra om att varor som utgör en del av det nationella kulturarvet undantas från EU:s regler om fri rörlighet för varor.

Ändringsrekommendation 3

Skäl 11

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Kulturarvet kan ha en viktig roll för sammanhållningen i ett samhälle i en tid när den kulturella mångfalden ökar i Europa. Nya arbetssätt kring kulturarv, med deltagarperspektiv och interkulturellt perspektiv, och utbildningsinitiativ som erkänner alla kulturarv som lika viktiga kan öka förtroendet, det ömsesidiga erkännandet och den sociala sammanhållningen. | Kulturarvet kan ha en viktig roll för sammanhållningen i ett samhälle i en tid när den kulturella mångfalden ökar i Europa.
  Platser som tilldelats det europeiska kulturarvsmärket har en stark europeisk dimension och har valts ut på grund av den roll de spelat i Europas historia. De symboliserar EU:s ideal, värderingar, historia och integration, och de för Europeiska unionen och medborgarna närmare varandra. Tillsammans med de europeiska kulturhuvudstäderna ökar de EU-medborgarnas känsla av att tillhöra ett gemensamt kulturområde. Därför bör komplementaritet med Europaåret för kulturarv eftersträvas.
  Nya arbetssätt kring kulturarv, med deltagarperspektiv och interkulturellt perspektiv, och utbildningsinitiativ som erkänner alla kulturarv som lika viktiga
  – samtidigt som friheten för konsten i enlighet med artikel 13 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna respekteras –
  kan öka förtroendet, det ömsesidiga erkännandet och den sociala sammanhållningen. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Kulturarvet kan ha en viktig roll för sammanhållningen i ett samhälle i en tid när den kulturella mångfalden ökar i Europa. Nya arbetssätt kring kulturarv, med deltagarperspektiv och interkulturellt perspektiv, och utbildningsinitiativ som erkänner alla kulturarv som lika viktiga kan öka förtroendet, det ömsesidiga erkännandet och den sociala sammanhållningen.

Kulturarvet kan ha en viktig roll för sammanhållningen i ett samhälle i en tid när den kulturella mångfalden ökar i Europa.
  Platser som tilldelats det europeiska kulturarvsmärket har en stark europeisk dimension och har valts ut på grund av den roll de spelat i Europas historia. De symboliserar EU:s ideal, värderingar, historia och integration, och de för Europeiska unionen och medborgarna närmare varandra. Tillsammans med de europeiska kulturhuvudstäderna ökar de EU-medborgarnas känsla av att tillhöra ett gemensamt kulturområde. Därför bör komplementaritet med Europaåret för kulturarv eftersträvas.
  Nya arbetssätt kring kulturarv, med deltagarperspektiv och interkulturellt perspektiv, och utbildningsinitiativ som erkänner alla kulturarv som lika viktiga
  – samtidigt som friheten för konsten i enlighet med artikel 13 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna respekteras –
  kan öka förtroendet, det ömsesidiga erkännandet och den sociala sammanhållningen.

Motivering

Både det europeiska kulturarvsmärket och de europeiska kulturhuvudstäderna är viktiga instrument för att främja kulturarvet på lokal och regional nivå och bör därför få vederbörligt erkännande i beslutet. Samma sak gäller för konstens frihet, som är en grundbult för den europeiska kreativiteten.

Ändringsrekommendation 4

Artikel 2.2 k

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Uppmuntra till synergier mellan unionen och medlemsstaterna, bland annat genom att stärka insatser för att stoppa den olagliga handeln med kulturföremål. | Uppmuntra till synergier mellan unionen och medlemsstaterna, bland annat genom att stärka insatser för att stoppa
  obehöriga utgrävningar och
  den olagliga handeln med kulturföremål. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Uppmuntra till synergier mellan unionen och medlemsstaterna, bland annat genom att stärka insatser för att stoppa den olagliga handeln med kulturföremål.

Uppmuntra till synergier mellan unionen och medlemsstaterna, bland annat genom att stärka insatser för att stoppa
  obehöriga utgrävningar och
  den olagliga handeln med kulturföremål.

Motivering

Förstörelsen av arkeologiska platser på grund av obehöriga utgrävningar har omätbara följder för Europas kulturarv.

Ändringsrekommendation 5

Artikel 4

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Varje medlemsstat ska utse ett
  nationellt
  samordningsorgan som ansvarar för att organisera landets deltagande i Europaåret. Samordningsorganet ska ansvara för att de relevanta aktiviteterna samordnas på
  nationell
  nivå. | Varje medlemsstat ska utse ett samordningsorgan som ansvarar för att organisera landets deltagande i Europaåret
  , med full respekt för den behörighet som tilldelats de nationella, regionala och lokala myndighetsnivåerna
  . Samordningsorganet ska ansvara för att de relevanta aktiviteterna samordnas på
  medlemsstats
  nivå. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Varje medlemsstat ska utse ett
  nationellt
  samordningsorgan som ansvarar för att organisera landets deltagande i Europaåret. Samordningsorganet ska ansvara för att de relevanta aktiviteterna samordnas på
  nationell
  nivå.

Varje medlemsstat ska utse ett samordningsorgan som ansvarar för att organisera landets deltagande i Europaåret
  , med full respekt för den behörighet som tilldelats de nationella, regionala och lokala myndighetsnivåerna
  . Samordningsorganet ska ansvara för att de relevanta aktiviteterna samordnas på
  medlemsstats
  nivå.

Motivering

Federala statsstrukturer och myndighetsnivåer under den statliga måste beaktas fullt ut vid utnämningen av medlemsstaternas samordningsorgan.

Bryssel den 12 oktober 2016.

Markku MARKKULA

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

(1)  COM(2016) 543 final.

1

(2)  COR-2014-05515-00-00-AC-TRA.

2

(3)  COR-2015-05511-00-01-AC-TRA

3

(4)  CDR371-2011_FIN_AC

4

(5)  JOIN(2016) 29 final

5

(6)  CDR 2391/2012 fin

6

(7)  CDR3952-2013_00_00_TRA_AC

7

(8)  Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt regionkommittén av den 22 juli 2014 – En integrerad kulturarvsstrategi för Europa, COM(2014) 477 final.

8

(8)  Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt regionkommittén av den 22 juli 2014 – En integrerad kulturarvsstrategi för Europa, COM(2014) 477 final.

8

---

YTTRANDEN

Regionkommittén

119:e plenarsessionen den 10–12 oktober 2016

| 21.3.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 88/12 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 88/12

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén om Förenkling av de europeiska struktur- och investeringsfonderna ur de lokala och regionala myndigheternas perspektiv

(2017/C 088/04)

| Föredragande: | Petr Osvald (CZ-PES), ledamot, stadsfullmäktige, Plzeň |
| --- | --- |

Föredragande:

Petr Osvald (CZ-PES), ledamot, stadsfullmäktige, Plzeň

POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| 1. | Europeiska regionkommittén understryker att de europeiska struktur- och investeringsfonderna är ett av få EU-instrument som har en direkt, konkret och påtaglig inverkan på medborgarnas livskvalitet genom de hundratusentals projekt som pågår över hela Europa och som därmed kan påverka medborgarnas allmänna inställning till EU positivt i en tid då EU:s popularitet minskar. Detta instrument bör därför bibehållas och utvecklas i enlighet med sina viktigaste mål och principer. De europeiska struktur- och investeringsfonderna och särskilt sammanhållningspolitiken bör tvärtom genomgå en analys- och förbättringsprocess som ökar deras effektivitet och mervärde, både för att uppnå EU:s och Europa 2020-strategins mål och på andra områden av betydelse för medborgarnas liv, så att deras inställning till EU blir mer positiv. Ett bra och viktigt instrument för att uppnå detta är att förenkla hela systemet för genomförandet av de europeiska struktur- och investeringsfonderna och möjliggöra större flexibilitet i det. |
| --- | --- |

1.

Europeiska regionkommittén understryker att de europeiska struktur- och investeringsfonderna är ett av få EU-instrument som har en direkt, konkret och påtaglig inverkan på medborgarnas livskvalitet genom de hundratusentals projekt som pågår över hela Europa och som därmed kan påverka medborgarnas allmänna inställning till EU positivt i en tid då EU:s popularitet minskar. Detta instrument bör därför bibehållas och utvecklas i enlighet med sina viktigaste mål och principer. De europeiska struktur- och investeringsfonderna och särskilt sammanhållningspolitiken bör tvärtom genomgå en analys- och förbättringsprocess som ökar deras effektivitet och mervärde, både för att uppnå EU:s och Europa 2020-strategins mål och på andra områden av betydelse för medborgarnas liv, så att deras inställning till EU blir mer positiv. Ett bra och viktigt instrument för att uppnå detta är att förenkla hela systemet för genomförandet av de europeiska struktur- och investeringsfonderna och möjliggöra större flexibilitet i det.

| 2. | ReK betonar att förfarandet för utnyttjande av de europeiska struktur- och investeringsfonderna blir alltmer komplicerat, inte bara för varje ny programperiod utan praktiskt taget för varje år. ReK välkomnar därför initiativet av den nuvarande kommissionsledamoten för regionalpolitik. På grundval av detta har kommissionen på allvar börjat arbeta på en förenkling, inte bara genom att inrätta en högnivågrupp, utan även genom att bjuda in övriga parter till diskussion. Dessutom påpekar ReK att det bör undersökas om inte bara de europeiska struktur- och investeringsfonderna utan alla EU:s finansieringsprogram och all EU-politik bör förenklas. |
| --- | --- |

2.

ReK betonar att förfarandet för utnyttjande av de europeiska struktur- och investeringsfonderna blir alltmer komplicerat, inte bara för varje ny programperiod utan praktiskt taget för varje år. ReK välkomnar därför initiativet av den nuvarande kommissionsledamoten för regionalpolitik. På grundval av detta har kommissionen på allvar börjat arbeta på en förenkling, inte bara genom att inrätta en högnivågrupp, utan även genom att bjuda in övriga parter till diskussion. Dessutom påpekar ReK att det bör undersökas om inte bara de europeiska struktur- och investeringsfonderna utan alla EU:s finansieringsprogram och all EU-politik bör förenklas.

| 3. | ReK välkomnar det täta samarbetet med de nederländska och slovakiska rådsordförandeskapen vid den gemensamma diskussionen om praktiska åtgärder för att förenkla genomförandet av de europeiska struktur- och investeringsfonderna och föreslår att denna praxis fortsätter med de kommande rådsordförandeskapen och med avseende på debatten rörande framtiden för sammanhållningspolitiken. |
| --- | --- |

3.

ReK välkomnar det täta samarbetet med de nederländska och slovakiska rådsordförandeskapen vid den gemensamma diskussionen om praktiska åtgärder för att förenkla genomförandet av de europeiska struktur- och investeringsfonderna och föreslår att denna praxis fortsätter med de kommande rådsordförandeskapen och med avseende på debatten rörande framtiden för sammanhållningspolitiken.

| 4. | ReK påpekar att man inom ramen för förenklingen måste inrikta sig på sammanhållningspolitikens själva grundtanke och mening, nämligen regionalpolitiken. ReK betonar att sammanhållningspolitiken i sin nuvarande form gradvis avlägsnar sig från regionalpolitiken och blir alltmer inriktad på att lösa problem på den nationella nivån. Detta framgår exempelvis tydligt av att enskilda ”partnerskapsavtal” utgår från ”nationella reformprogram”. Dessutom är sammanhållningspolitiken knuten till en rad nationella villkor som den lokala och regionala nivån och övriga stödmottagare inte kan påverka. Sammanhållningspolitiken håller på att bli alltmer komplex och komplicerad, främst på grund av bristen på förtroende mellan de olika politiska och administrativa nivåerna. Denna komplexitet bidrar i sin tur också till att skillnaderna i utvecklingsnivå mellan regionerna ökar. |
| --- | --- |

4.

ReK påpekar att man inom ramen för förenklingen måste inrikta sig på sammanhållningspolitikens själva grundtanke och mening, nämligen regionalpolitiken. ReK betonar att sammanhållningspolitiken i sin nuvarande form gradvis avlägsnar sig från regionalpolitiken och blir alltmer inriktad på att lösa problem på den nationella nivån. Detta framgår exempelvis tydligt av att enskilda ”partnerskapsavtal” utgår från ”nationella reformprogram”. Dessutom är sammanhållningspolitiken knuten till en rad nationella villkor som den lokala och regionala nivån och övriga stödmottagare inte kan påverka. Sammanhållningspolitiken håller på att bli alltmer komplex och komplicerad, främst på grund av bristen på förtroende mellan de olika politiska och administrativa nivåerna. Denna komplexitet bidrar i sin tur också till att skillnaderna i utvecklingsnivå mellan regionerna ökar.

| 5. | ReK betonar att kommittén företräder de lokala och regionala myndigheterna, som kan agera i olika skeden i genomförandet av de europeiska struktur- och investeringsfonderna, och då särskilt i egenskap av slutliga stödmottagare, förvaltande myndigheter eller berörda parter. Det innebär att framför allt de lokala och regionala myndigheternas kunskaper och synpunkter bör vara vägledande för förenklingen. |
| --- | --- |

5.

ReK betonar att kommittén företräder de lokala och regionala myndigheterna, som kan agera i olika skeden i genomförandet av de europeiska struktur- och investeringsfonderna, och då särskilt i egenskap av slutliga stödmottagare, förvaltande myndigheter eller berörda parter. Det innebär att framför allt de lokala och regionala myndigheternas kunskaper och synpunkter bör vara vägledande för förenklingen.

| 6. | För att förenklingen ska bli riktigt verksam måste inte bara alla kommissionens generaldirektorat som deltar i planeringen och uppföljningen av de europeiska struktur- och investeringsfonderna, bl.a. GD Regional- och stadspolitik, GD Sysselsättning, socialpolitik och inkludering, GD Jordbruk och landsbygdsutveckling, GD Havsfrågor och fiske och GD Konkurrens, involveras, utan även EU:s övriga institutioner och organ (t.ex. revisionsmyndigheter). Systemet måste förenklas för alla, för både stödmottagarna och förvaltningsmyndigheterna. |
| --- | --- |

6.

För att förenklingen ska bli riktigt verksam måste inte bara alla kommissionens generaldirektorat som deltar i planeringen och uppföljningen av de europeiska struktur- och investeringsfonderna, bl.a. GD Regional- och stadspolitik, GD Sysselsättning, socialpolitik och inkludering, GD Jordbruk och landsbygdsutveckling, GD Havsfrågor och fiske och GD Konkurrens, involveras, utan även EU:s övriga institutioner och organ (t.ex. revisionsmyndigheter). Systemet måste förenklas för alla, för både stödmottagarna och förvaltningsmyndigheterna.

| 7. | ReK rekommenderar att förenklingsprocessen särskilt ska fokusera på att minska den administrativa bördan för genomförandeorgan och komplexiteten i förfarandet för granskning, rapportering och attestering av utgifter. Regelverket bör anpassas proportionerligt utifrån omfattningen på projektet och hur systemet för genomförande fungerar. |
| --- | --- |

7.

ReK rekommenderar att förenklingsprocessen särskilt ska fokusera på att minska den administrativa bördan för genomförandeorgan och komplexiteten i förfarandet för granskning, rapportering och attestering av utgifter. Regelverket bör anpassas proportionerligt utifrån omfattningen på projektet och hur systemet för genomförande fungerar.

| 8. | ReK rekommenderar att förenklingen sker systematiskt. Därför vore det lämpligt att fastställa en metod och indikatorer för måluppfyllelse och framgång. Man bör skilja mellan resultat där rön och föreslagna lösningar kan genomföras direkt och resultat som kommer att utnyttjas under nästa programperiod. För den innevarande programperioden är det med tanke på det pågående genomförandet av operativa program och ur rättssäkerhetssynpunkt orealistiskt att genomföra genomgripande lagstiftningsförändringar. Omedelbara åtgärder bör dock övervägas genom förändringar av genomförandemetoder och icke-rättsliga krav, bättre samarbete och mer effektiv vägledning samt vissa smärre justeringar av den rättsliga ramen för sammanhållningspolitiken och därmed sammanhängande lagstiftning. Dessutom bör förenklingen vara strukturerad: efter tema (t.ex. transport och miljö), efter fonder och deras delområden (t.ex. Eruf och ESF), efter nivå (nationell nivå, regional nivå, stadsnivå, lokal nivå och närsamhälle) och efter aktör (t.ex. offentlig, privat och icke-statlig organisation). I denna process bör man identifiera samband och effekter både inom och utanför denna struktur samt lägga tonvikten på att förenkla de interinstitutionella förbindelserna mellan de olika nivåer som deltar i genomförandet. |
| --- | --- |

8.

ReK rekommenderar att förenklingen sker systematiskt. Därför vore det lämpligt att fastställa en metod och indikatorer för måluppfyllelse och framgång. Man bör skilja mellan resultat där rön och föreslagna lösningar kan genomföras direkt och resultat som kommer att utnyttjas under nästa programperiod. För den innevarande programperioden är det med tanke på det pågående genomförandet av operativa program och ur rättssäkerhetssynpunkt orealistiskt att genomföra genomgripande lagstiftningsförändringar. Omedelbara åtgärder bör dock övervägas genom förändringar av genomförandemetoder och icke-rättsliga krav, bättre samarbete och mer effektiv vägledning samt vissa smärre justeringar av den rättsliga ramen för sammanhållningspolitiken och därmed sammanhängande lagstiftning. Dessutom bör förenklingen vara strukturerad: efter tema (t.ex. transport och miljö), efter fonder och deras delområden (t.ex. Eruf och ESF), efter nivå (nationell nivå, regional nivå, stadsnivå, lokal nivå och närsamhälle) och efter aktör (t.ex. offentlig, privat och icke-statlig organisation). I denna process bör man identifiera samband och effekter både inom och utanför denna struktur samt lägga tonvikten på att förenkla de interinstitutionella förbindelserna mellan de olika nivåer som deltar i genomförandet.

| 9. | ReK föreslår en förbättring av samordningen mellan enskilda fonder och program på nationell nivå. Detta bör uppnås även genom strategisk förvaltning och planering under programperioden, med tonvikt på allmänt strategiskt arbete. |
| --- | --- |

9.

ReK föreslår en förbättring av samordningen mellan enskilda fonder och program på nationell nivå. Detta bör uppnås även genom strategisk förvaltning och planering under programperioden, med tonvikt på allmänt strategiskt arbete.

Grundläggande frågor och parametrar som är vägledande för förenklingen:

| 10. | För att hela förenklingen ska bli framgångsrik betonar ReK att det är viktigt att följande grundläggande frågor besvaras:






  — | För vem förenklar vi?
  ReK anser att målgruppen först och främst är de slutliga stödmottagarna och först därefter andra myndigheter i de europeiska struktur- och investeringsfondernas genomförandeled i riktning nedifrån och upp. Detta inbegriper lokala myndigheter som har tilldelats uppgifter som genomförandeorgan och/eller förmedlande organ för operativa program. |
| --- | --- | --- |

10.

För att hela förenklingen ska bli framgångsrik betonar ReK att det är viktigt att följande grundläggande frågor besvaras:

—

För vem förenklar vi?

ReK anser att målgruppen först och främst är de slutliga stödmottagarna och först därefter andra myndigheter i de europeiska struktur- och investeringsfondernas genomförandeled i riktning nedifrån och upp. Detta inbegriper lokala myndigheter som har tilldelats uppgifter som genomförandeorgan och/eller förmedlande organ för operativa program.

| — | Varför förenklar vi – vad är syftet?
  ReK anser att förenklingens huvudsyfte är att främja utarbetandet och genomförandet av kreativa projekt som bidrar till territoriell utveckling, EU:s enhet, konkurrenskraft och livskvalitet och i slutändan bidrar till hela EU:s utveckling och uppfyllelsen av målen i Europa 2020-strategin. Syftet med förenklingen är inte att öka eller förenkla användningen av medel från de europeiska struktur- och investeringsfonderna, utan att projekten ska bli effektivare och kreativare och skapandet och genomförandet av dem enklare och mindre riskabelt för stödmottagarna. |
| --- | --- |

—

Varför förenklar vi – vad är syftet?

ReK anser att förenklingens huvudsyfte är att främja utarbetandet och genomförandet av kreativa projekt som bidrar till territoriell utveckling, EU:s enhet, konkurrenskraft och livskvalitet och i slutändan bidrar till hela EU:s utveckling och uppfyllelsen av målen i Europa 2020-strategin. Syftet med förenklingen är inte att öka eller förenkla användningen av medel från de europeiska struktur- och investeringsfonderna, utan att projekten ska bli effektivare och kreativare och skapandet och genomförandet av dem enklare och mindre riskabelt för stödmottagarna.

| — | Varför har systemet blivit komplicerat?
  ReK anser att den främsta anledningen till att systemet har blivit mer komplicerat är att man försöker göra om enskilda utlåtanden och rön till allmänna riktlinjer och mallar, dvs. strävar efter att standardisera systemet. Ytterligare en anledning är att korruptionen ska bekämpas och insynen ökas till varje pris. ReK anser att man inte i tillräcklig grad undersöker den negativa inverkan av enskilda (visserligen välmenta) åtgärder och ingrepp i systemet på andra åtgärder. Det är nämligen inte säkert att lärdomarna från ett fall kan överföras och generaliseras om de tillämpas på andra fall. |
| --- | --- |

—

Varför har systemet blivit komplicerat?

ReK anser att den främsta anledningen till att systemet har blivit mer komplicerat är att man försöker göra om enskilda utlåtanden och rön till allmänna riktlinjer och mallar, dvs. strävar efter att standardisera systemet. Ytterligare en anledning är att korruptionen ska bekämpas och insynen ökas till varje pris. ReK anser att man inte i tillräcklig grad undersöker den negativa inverkan av enskilda (visserligen välmenta) åtgärder och ingrepp i systemet på andra åtgärder. Det är nämligen inte säkert att lärdomarna från ett fall kan överföras och generaliseras om de tillämpas på andra fall.

| 11. | Följande innebär inte någon förenkling:






  — | Att bara minska antalet sidor i förordningar och riktlinjer
  Riktlinjer och förordningar måste vara tydligt formulerade så att de är begripliga och otvetydiga. |
| --- | --- | --- |

11.

Följande innebär inte någon förenkling:

—

Att bara minska antalet sidor i förordningar och riktlinjer

Riktlinjer och förordningar måste vara tydligt formulerade så att de är begripliga och otvetydiga.

| — | Att begränsa kommissionens och framför allt GD Regional- och stadspolitiks befogenheter
  För ett enhetligt tillvägagångssätt och en enhetlig tolkning i hela Europa är det ofta lämpligt att det generaldirektorat som har ansvar för en fond har samlade befogenheter att anta lagstiftning så att det på andra genomförandenivåer inte förekommer skiljaktiga tolkningar och tillvägagångssätt som inte är samordnade. Många komplikationer uppstår just på grund av bristande samordning mellan enskilda generaldirektorat och andra EU-organ (t.ex. GD Konkurrens och revisionsmyndigheterna). |
| --- | --- |

—

Att begränsa kommissionens och framför allt GD Regional- och stadspolitiks befogenheter

För ett enhetligt tillvägagångssätt och en enhetlig tolkning i hela Europa är det ofta lämpligt att det generaldirektorat som har ansvar för en fond har samlade befogenheter att anta lagstiftning så att det på andra genomförandenivåer inte förekommer skiljaktiga tolkningar och tillvägagångssätt som inte är samordnade. Många komplikationer uppstår just på grund av bristande samordning mellan enskilda generaldirektorat och andra EU-organ (t.ex. GD Konkurrens och revisionsmyndigheterna).

| — | Att utarbeta ännu fler standardiserande dokument och mallar
  Man måste göra en bedömning av huruvida de åtgärder som genomförts på området under de senaste åren verkligen har bidragit till större effektivitet och göra en utvärdering av dessa åtgärder. Om vi vill förenkla är det absolut nödvändigt att stryka och upphäva riktlinjer och allmänna mallar som inte har bidragit till någon större effektivitet och i stället för att hämma genomförandet göra processen friare. |
| --- | --- |

—

Att utarbeta ännu fler standardiserande dokument och mallar

Man måste göra en bedömning av huruvida de åtgärder som genomförts på området under de senaste åren verkligen har bidragit till större effektivitet och göra en utvärdering av dessa åtgärder. Om vi vill förenkla är det absolut nödvändigt att stryka och upphäva riktlinjer och allmänna mallar som inte har bidragit till någon större effektivitet och i stället för att hämma genomförandet göra processen friare.

| 12. | Följande innebär en förenkling:






  — | Regler som gör det möjligt att utnyttja olika och kreativare tillvägagångssätt och projekt för att uppnå det övergripande målet. |
| --- | --- | --- |

12.

Följande innebär en förenkling:

—

Regler som gör det möjligt att utnyttja olika och kreativare tillvägagångssätt och projekt för att uppnå det övergripande målet.

| — | Att upprätta och tillämpa principen om förtroende mellan enskilda aktörer i genomförandet genom att upprätta ett verkligt förtroendeavtal mellan kommissionen, medlemsstaterna och regionerna vad gäller förvaltningen och kontrollen av strukturfonderna och kampen mot bedrägeri. |
| --- | --- |

—

Att upprätta och tillämpa principen om förtroende mellan enskilda aktörer i genomförandet genom att upprätta ett verkligt förtroendeavtal mellan kommissionen, medlemsstaterna och regionerna vad gäller förvaltningen och kontrollen av strukturfonderna och kampen mot bedrägeri.

| — | Att återigen skapa större flexibilitet för stödmottagarna och större utrymme för genomförandet på regional nivå med möjlighet till direkta arbetskontakter och större kommunikation mellan kommissionen och stödmottagaren om situationen inte kan lösas i ett nationellt sammanhang. |
| --- | --- |

—

Att återigen skapa större flexibilitet för stödmottagarna och större utrymme för genomförandet på regional nivå med möjlighet till direkta arbetskontakter och större kommunikation mellan kommissionen och stödmottagaren om situationen inte kan lösas i ett nationellt sammanhang.

| — | Att säkerställa större flexibilitet i förbindelserna mellan förvaltningsmyndigheter (nationella eller regionala) och lokala myndigheter (stödmottagare eller genomförandeorgan) och förenkling av revisionsreglerna och förfarandet för granskning, rapportering och attestering av utgifter. |
| --- | --- |

—

Att säkerställa större flexibilitet i förbindelserna mellan förvaltningsmyndigheter (nationella eller regionala) och lokala myndigheter (stödmottagare eller genomförandeorgan) och förenkling av revisionsreglerna och förfarandet för granskning, rapportering och attestering av utgifter.

| — | Att främja proportionalitetsprincipen på ett sådant sätt att den administrativa bördan står i omvänd proportion till inte bara storleken på projektet som helhet utan framför allt det stödbelopp som beviljats. |
| --- | --- |

—

Att främja proportionalitetsprincipen på ett sådant sätt att den administrativa bördan står i omvänd proportion till inte bara storleken på projektet som helhet utan framför allt det stödbelopp som beviljats.

| — | Att minska antalet program, exempelvis begränsa antalet tematiska operativa program och ersätta dem med ett integrerat operativt program. |
| --- | --- |

—

Att minska antalet program, exempelvis begränsa antalet tematiska operativa program och ersätta dem med ett integrerat operativt program.

| — | Ett koncept för en gemensam metod som fastställer de gemensamma reglerna för hela systemet. Att vidareutveckla tekniska verktyg för strategiskt arbete, exempelvis databasen för strategier – ett informationssystem som innehåller respektive handlingar, mål, ansvarsområden och indikatorer. |
| --- | --- |

—

Ett koncept för en gemensam metod som fastställer de gemensamma reglerna för hela systemet. Att vidareutveckla tekniska verktyg för strategiskt arbete, exempelvis databasen för strategier – ett informationssystem som innehåller respektive handlingar, mål, ansvarsområden och indikatorer.

| — | Att utöka funktionen hos övervakningssystemet i syfte att förenkla administrationen för projektsökande. |
| --- | --- |

—

Att utöka funktionen hos övervakningssystemet i syfte att förenkla administrationen för projektsökande.

| — | Att utveckla och införa andra verktyg för utveckling av det strategiska arbetet, exempelvis utvärdering av kvaliteten på strategier och dessas förverkligande, strategiers hierarki, utveckling av kapacitet för strategiskt arbete inom offentlig förvaltning. |
| --- | --- |

—

Att utveckla och införa andra verktyg för utveckling av det strategiska arbetet, exempelvis utvärdering av kvaliteten på strategier och dessas förverkligande, strategiers hierarki, utveckling av kapacitet för strategiskt arbete inom offentlig förvaltning.

| — | Att utveckla och tillämpa en gemensam terminologi för fonder. |
| --- | --- |

—

Att utveckla och tillämpa en gemensam terminologi för fonder.

| 13. | ReK understryker att förenkling inte bör avslutas efter ett par åtgärder, en rapport eller ett yttrande, utan är en kontinuerlig process. |
| --- | --- |

13.

ReK understryker att förenkling inte bör avslutas efter ett par åtgärder, en rapport eller ett yttrande, utan är en kontinuerlig process.

| 14. | ReK påminner om att många stödmottagare anser att stödet från de europeiska struktur- och investeringsfonderna för närvarande är förenat med risker. Stödmottagaren vet nämligen inte om ”högre makter” ingriper, det vill säga att finansieringen av projektet stoppas eller försenas på grund av tvister mellan kommissionen och staten, t.ex. på grund av att villkoren inte har uppfyllts, fel har konstaterats i genomförandesystemet och liknande. Även om stödmottagaren uppnår projektets mål och syfte kan stödet dessutom minskas eller försenas på grund av olika mindre fel eller på grund av att projektet av olika objektiva anledningar har förändrats under genomförandet. Det finns även risk för att revisionsmyndighetens utlåtande om ett annat projekt kommer att tillämpas retroaktivt, samt en rad andra risker. Allt detta påverkar viljan att målinriktat utnyttja de europeiska struktur- och investeringsfonderna. Det är absolut nödvändigt att åter sätta projektet och dess organisatörer i centrum för sammanhållningspolitiken genom att skapa gynnsamma villkor för stödmottagaren, särskilt genom att minska den administrativa bördan och begränsa projektorganisatörernas rapportering så att den endast omfattar uppgifter om projektets genomförande, genom att generalisera förenklade kostnader och se till att de inte ifrågasätts vid kontrollerna och genom att informera organisatörerna om vilka obligatoriska dokument som måste bevaras i pappersform med en fastställd arkiveringstid. |
| --- | --- |

14.

ReK påminner om att många stödmottagare anser att stödet från de europeiska struktur- och investeringsfonderna för närvarande är förenat med risker. Stödmottagaren vet nämligen inte om ”högre makter” ingriper, det vill säga att finansieringen av projektet stoppas eller försenas på grund av tvister mellan kommissionen och staten, t.ex. på grund av att villkoren inte har uppfyllts, fel har konstaterats i genomförandesystemet och liknande. Även om stödmottagaren uppnår projektets mål och syfte kan stödet dessutom minskas eller försenas på grund av olika mindre fel eller på grund av att projektet av olika objektiva anledningar har förändrats under genomförandet. Det finns även risk för att revisionsmyndighetens utlåtande om ett annat projekt kommer att tillämpas retroaktivt, samt en rad andra risker. Allt detta påverkar viljan att målinriktat utnyttja de europeiska struktur- och investeringsfonderna. Det är absolut nödvändigt att åter sätta projektet och dess organisatörer i centrum för sammanhållningspolitiken genom att skapa gynnsamma villkor för stödmottagaren, särskilt genom att minska den administrativa bördan och begränsa projektorganisatörernas rapportering så att den endast omfattar uppgifter om projektets genomförande, genom att generalisera förenklade kostnader och se till att de inte ifrågasätts vid kontrollerna och genom att informera organisatörerna om vilka obligatoriska dokument som måste bevaras i pappersform med en fastställd arkiveringstid.

| 15. | Kommittén anser att det skulle innebära en stor förenkling om identiska regler om stödberättigande gällde för alla EU-fonder. Det är dock mycket viktigt att ansvaret för att fastställa stödberättigande kostnader ligger kvar på nationell nivå, och detta bör harmoniseras i alla EU-medlemsstater. |
| --- | --- |

15.

Kommittén anser att det skulle innebära en stor förenkling om identiska regler om stödberättigande gällde för alla EU-fonder. Det är dock mycket viktigt att ansvaret för att fastställa stödberättigande kostnader ligger kvar på nationell nivå, och detta bör harmoniseras i alla EU-medlemsstater.

| 16. | ReK föreslår att en befintlig institution eller ett befintligt organ tilldelas befogenheterna och rollen som ombudsman för de europeiska struktur- och investeringsfonderna, dit stödmottagarna i sista instans kan vända sig. Till följd av att systemet är så komplicerat hamnar en rad stödmottagare i paradoxala och problematiska situationer (trots att de har försökt genomföra projektet så att det ska få största möjliga effekt). Detta leder inte bara till att de ruineras både moraliskt och ekonomiskt, utan bidrar även i hög grad till allmänhetens negativa syn på fonderna och EU i sig. Denna institution bör inte uteslutande fokusera på att kommunicera med generaldirektoratet för regional- och stadspolitik utan framför allt på att lösa problemen med de europeiska struktur- och investeringsfonderna inom hela kommissionen och andra EU-institutioner. Det finns ingen sådan institution på EU-nivå, även om det finns en rad andra generaldirektorat och andra EU-organ som hanterar problemen med de europeiska struktur- och investeringsfonderna. Det skulle också vara lämpligt om liknande institutioner inrättades i de medlemsstater som inte har några sådana. |
| --- | --- |

16.

ReK föreslår att en befintlig institution eller ett befintligt organ tilldelas befogenheterna och rollen som ombudsman för de europeiska struktur- och investeringsfonderna, dit stödmottagarna i sista instans kan vända sig. Till följd av att systemet är så komplicerat hamnar en rad stödmottagare i paradoxala och problematiska situationer (trots att de har försökt genomföra projektet så att det ska få största möjliga effekt). Detta leder inte bara till att de ruineras både moraliskt och ekonomiskt, utan bidrar även i hög grad till allmänhetens negativa syn på fonderna och EU i sig. Denna institution bör inte uteslutande fokusera på att kommunicera med generaldirektoratet för regional- och stadspolitik utan framför allt på att lösa problemen med de europeiska struktur- och investeringsfonderna inom hela kommissionen och andra EU-institutioner. Det finns ingen sådan institution på EU-nivå, även om det finns en rad andra generaldirektorat och andra EU-organ som hanterar problemen med de europeiska struktur- och investeringsfonderna. Det skulle också vara lämpligt om liknande institutioner inrättades i de medlemsstater som inte har några sådana.

| 17. | ReK upprepar ännu en gång att det är fullständigt centralt att begränsa den retroaktiva tillämpningen av utlåtanden. De senaste utlåtandena och ändringarna av förfaranden och riktlinjer ska inte få tillämpas retroaktivt på andra projekt, inte ens på oavslutade projekt som är långt framskridna. Att begränsa retroaktiviteten är en snabb åtgärd som främjar rättssäkerheten för stödmottagarna. |
| --- | --- |

17.

ReK upprepar ännu en gång att det är fullständigt centralt att begränsa den retroaktiva tillämpningen av utlåtanden. De senaste utlåtandena och ändringarna av förfaranden och riktlinjer ska inte få tillämpas retroaktivt på andra projekt, inte ens på oavslutade projekt som är långt framskridna. Att begränsa retroaktiviteten är en snabb åtgärd som främjar rättssäkerheten för stödmottagarna.

| 18. | Inom ramen för förenklingen rekommenderar ReK förändringar som möjliggör större flexibilitet, eftersom processerna blir alltmer komplicerade just på grund av att enskilda konkreta utlåtanden om vissa projekt leder till allmänna riktlinjer och direktiv. För detta ändamål rekommenderar ReK att man inrättar en arbetsgrupp bestående av experter på det praktiska genomförandet av de europeiska struktur- och investeringsfonderna, vilken ska lägga fram förslag till ändringar och diskutera dessa med kommissionen och andra organ. |
| --- | --- |

18.

Inom ramen för förenklingen rekommenderar ReK förändringar som möjliggör större flexibilitet, eftersom processerna blir alltmer komplicerade just på grund av att enskilda konkreta utlåtanden om vissa projekt leder till allmänna riktlinjer och direktiv. För detta ändamål rekommenderar ReK att man inrättar en arbetsgrupp bestående av experter på det praktiska genomförandet av de europeiska struktur- och investeringsfonderna, vilken ska lägga fram förslag till ändringar och diskutera dessa med kommissionen och andra organ.

| 19. | ReK uppmärksammar att det ofta råder bristande överensstämmelse mellan EU:s rättsliga ram för de europeiska struktur- och investeringsfonderna och den nationella lagstiftningen på till synes orelaterade områden, t.ex. lagstiftningen om finansiell kontroll eller offentlig upphandling, och detta orsakar splittring och skiljaktiga tillvägagångssätt i enskilda medlemsstater. När det gäller de europeiska struktur- och investeringsfonderna, där det rör sig om EU-medel och inte om nationella medel, rekommenderar därför ReK att EU:s lagstiftning och riktlinjer om de europeiska struktur- och investeringsfonderna ska ha företräde framför motstridig nationell eller till och med europeisk lagstiftning, oavsett eventuell samfinansiering från nationella, regionala eller lokala källor, så att man undviker överreglering. |
| --- | --- |

19.

ReK uppmärksammar att det ofta råder bristande överensstämmelse mellan EU:s rättsliga ram för de europeiska struktur- och investeringsfonderna och den nationella lagstiftningen på till synes orelaterade områden, t.ex. lagstiftningen om finansiell kontroll eller offentlig upphandling, och detta orsakar splittring och skiljaktiga tillvägagångssätt i enskilda medlemsstater. När det gäller de europeiska struktur- och investeringsfonderna, där det rör sig om EU-medel och inte om nationella medel, rekommenderar därför ReK att EU:s lagstiftning och riktlinjer om de europeiska struktur- och investeringsfonderna ska ha företräde framför motstridig nationell eller till och med europeisk lagstiftning, oavsett eventuell samfinansiering från nationella, regionala eller lokala källor, så att man undviker överreglering.

| 20. | Kommittén föreslår att man sprider bästa praxis från länder och program som i det förflutna uppvisat obetydliga eller låga felprocentsatser. Samtidigt måste man se till att villkoren är desamma för alla länder (trots skillnaderna i de nationella lagstiftningarna). Olika territoriella enheter har för närvarande ofta diametralt motsatta tillvägagångssätt. Det uppstår nämligen situationer där det som i ett land betraktas som ett korrekt och gängse förfarande i ett annat land betraktas som ett allvarligt fel. Detta ändrar naturligtvis inte det faktum att den administrativa bördan bör stå i proportion till projektens storlek, stödbeloppet och kvaliteten på genomförandestrukturen. |
| --- | --- |

20.

Kommittén föreslår att man sprider bästa praxis från länder och program som i det förflutna uppvisat obetydliga eller låga felprocentsatser. Samtidigt måste man se till att villkoren är desamma för alla länder (trots skillnaderna i de nationella lagstiftningarna). Olika territoriella enheter har för närvarande ofta diametralt motsatta tillvägagångssätt. Det uppstår nämligen situationer där det som i ett land betraktas som ett korrekt och gängse förfarande i ett annat land betraktas som ett allvarligt fel. Detta ändrar naturligtvis inte det faktum att den administrativa bördan bör stå i proportion till projektens storlek, stödbeloppet och kvaliteten på genomförandestrukturen.

| 21. | ReK påpekar att vi för att förenklingen ska bli framgångsrik måste finna en balans mellan åtgärderna för korruptionsbekämpning och minskning av antalet fel, å ena sidan, och förenklingen och minskningen av den administrativa bördan inom de europeiska struktur- och investeringsfonderna, å den andra. Man bör se över de genomförande- och förvaltningsformer som likställer bedrägeri och oavsiktliga fel då detta leder till misstroende mellan aktörerna och orimliga administrativa bördor för projektorganisatören. Enskilda åtgärder som stegvis införs för att öka insynen och bekämpa korruptionen och bedrägerierna komplicerar i hög grad hela systemet. Det är nödvändigt att retroaktivt undersöka vilka åtgärder som verkligen är effektiva, och vilka som bara komplicerar systemet och kriminaliserar hederliga stödmottagare på grund av oväsentliga fel. Kampen mot korruption bör inte innebära att man behandlar varje stödmottagare med misstro. Tvärtom bör tonvikten ligga på förtroende, samarbete och tydligt ansvar. Denna kamp bör bygga på grundläggande moraliska principer och stödmottagarens ansvar att fullgöra sina åtaganden. Det handlar inte om att på grundval av konstaterade fel skapa stelbenta mallar, som tvärtom verkar hämmande på andra stödmottagare och ofta inte är effektiva. Att bara rikta in sig på att uppfylla formella krav och tidsplaner kan i vissa fall tvärtom leda till att otillbörligt eller felaktigt utnyttjande av stöd blir fullständigt omöjligt att beivra. |
| --- | --- |

21.

ReK påpekar att vi för att förenklingen ska bli framgångsrik måste finna en balans mellan åtgärderna för korruptionsbekämpning och minskning av antalet fel, å ena sidan, och förenklingen och minskningen av den administrativa bördan inom de europeiska struktur- och investeringsfonderna, å den andra. Man bör se över de genomförande- och förvaltningsformer som likställer bedrägeri och oavsiktliga fel då detta leder till misstroende mellan aktörerna och orimliga administrativa bördor för projektorganisatören. Enskilda åtgärder som stegvis införs för att öka insynen och bekämpa korruptionen och bedrägerierna komplicerar i hög grad hela systemet. Det är nödvändigt att retroaktivt undersöka vilka åtgärder som verkligen är effektiva, och vilka som bara komplicerar systemet och kriminaliserar hederliga stödmottagare på grund av oväsentliga fel. Kampen mot korruption bör inte innebära att man behandlar varje stödmottagare med misstro. Tvärtom bör tonvikten ligga på förtroende, samarbete och tydligt ansvar. Denna kamp bör bygga på grundläggande moraliska principer och stödmottagarens ansvar att fullgöra sina åtaganden. Det handlar inte om att på grundval av konstaterade fel skapa stelbenta mallar, som tvärtom verkar hämmande på andra stödmottagare och ofta inte är effektiva. Att bara rikta in sig på att uppfylla formella krav och tidsplaner kan i vissa fall tvärtom leda till att otillbörligt eller felaktigt utnyttjande av stöd blir fullständigt omöjligt att beivra.

Problemets struktur:

| 22. | På grundval av diskussionerna i kommittén och med övriga parter har ReK fastställt följande huvudsakliga problemområden: |
| --- | --- |

22.

På grundval av diskussionerna i kommittén och med övriga parter har ReK fastställt följande huvudsakliga problemområden:

Offentlig upphandling:

| 23. | Som framkommit vid workshopparna om förenkling betraktar företrädare för en rad länder just upphandlingarna som ett av de främsta problemen vid genomförandet, trots att det finns medlemsstater där upphandlingarna fungerar utan några större problem. För genomförandet av projekt inom ramen för de europeiska struktur- och investeringsfonderna bör det därför finnas tydliga EU-regler om offentliga upphandlingar. Dessa regler bör ha företräde framför den nationella lagstiftningen på området. Det rör sig främst om EU:s, inte medlemsstaternas, medel. Därför bör upphandlingarna omfattas av EU-regler, inte nationella regler. Dessutom bör förfarandena för offentliga upphandlingar främja ett så effektivt slutresultat som möjligt. I detta syfte bör de olika förfarandena för upphandling vara flexibla, i stället för att formellt binda upphandlande enheter och anbudsgivare till olika schematiska metoder och förfaranden. Bland annat bör tröskelvärdena för offentliggörande på portalen för offentliga upphandlingar och i Europeiska unionens officiella tidning höjas. |
| --- | --- |

23.

Som framkommit vid workshopparna om förenkling betraktar företrädare för en rad länder just upphandlingarna som ett av de främsta problemen vid genomförandet, trots att det finns medlemsstater där upphandlingarna fungerar utan några större problem. För genomförandet av projekt inom ramen för de europeiska struktur- och investeringsfonderna bör det därför finnas tydliga EU-regler om offentliga upphandlingar. Dessa regler bör ha företräde framför den nationella lagstiftningen på området. Det rör sig främst om EU:s, inte medlemsstaternas, medel. Därför bör upphandlingarna omfattas av EU-regler, inte nationella regler. Dessutom bör förfarandena för offentliga upphandlingar främja ett så effektivt slutresultat som möjligt. I detta syfte bör de olika förfarandena för upphandling vara flexibla, i stället för att formellt binda upphandlande enheter och anbudsgivare till olika schematiska metoder och förfaranden. Bland annat bör tröskelvärdena för offentliggörande på portalen för offentliga upphandlingar och i Europeiska unionens officiella tidning höjas.

| 24. | Som framkommit vid workshopparna om förenkling framhåller företrädare för en rad länder, trots att det finns medlemsstater där upphandlingarna fungerar utan några större problem, att det nuvarande systemet är så komplicerat och riskfyllt för mindre upphandlande enheter att de inte själva kan formulera anbudsinfordran utan måste anlita externa specialiserade företag, trots att de därigenom inte undgår ansvar för eventuella fel. Detta har gett upphov till en helt ny bransch. Det paradoxala är att det finns exempel på att man varit tvungen att upphandla även det företag som ska ha hand om upphandlingen. |
| --- | --- |

24.

Som framkommit vid workshopparna om förenkling framhåller företrädare för en rad länder, trots att det finns medlemsstater där upphandlingarna fungerar utan några större problem, att det nuvarande systemet är så komplicerat och riskfyllt för mindre upphandlande enheter att de inte själva kan formulera anbudsinfordran utan måste anlita externa specialiserade företag, trots att de därigenom inte undgår ansvar för eventuella fel. Detta har gett upphov till en helt ny bransch. Det paradoxala är att det finns exempel på att man varit tvungen att upphandla även det företag som ska ha hand om upphandlingen.

| 25. | Som framkommit vid workshopparna om förenkling framhåller företrädare för en rad länder, trots att det finns medlemsstater där upphandlingarna fungerar utan några större problem, att de flesta fel vid offentliga upphandlingar faktiskt uppstår på grund av de komplicerade reglerna. Till följd av detta är de projektansvariga frustrerade över revisioner i efterhand som ofta äger rum när processen är långt framskriden, när korrigeringar inte längre är möjliga och de inte ens har möjlighet att begära ett preliminärt förhandsbesked. Därför föreslår ReK att revisionsuttalanden och andra kontroller av offentliga upphandlingar framför allt ska göras på förhand för att förutsäga fel, som är mycket vanliga på just detta område, och följaktligen minska storleken på de finansiella korrigeringarna. |
| --- | --- |

25.

Som framkommit vid workshopparna om förenkling framhåller företrädare för en rad länder, trots att det finns medlemsstater där upphandlingarna fungerar utan några större problem, att de flesta fel vid offentliga upphandlingar faktiskt uppstår på grund av de komplicerade reglerna. Till följd av detta är de projektansvariga frustrerade över revisioner i efterhand som ofta äger rum när processen är långt framskriden, när korrigeringar inte längre är möjliga och de inte ens har möjlighet att begära ett preliminärt förhandsbesked. Därför föreslår ReK att revisionsuttalanden och andra kontroller av offentliga upphandlingar framför allt ska göras på förhand för att förutsäga fel, som är mycket vanliga på just detta område, och följaktligen minska storleken på de finansiella korrigeringarna.

| 26. | Det måste också påpekas att lagstiftningen för offentlig upphandling är inriktad på den upphandlande enheten, som också får stå till svars för vartenda litet fel trots att det i stor utsträckning är överenskommelser mellan anbudsgivarna som har negativt inflytande på resultaten av offentliga upphandlingar. Särskilt i sektorer och segment där marknaden är starkt monopoliserad fullgör det nuvarande systemet för offentliga upphandlingar ofta inte sin roll och kan till och med vara kontraproduktivt. Det vore därför önskvärt att undersöka hela systemet och överväga en fullständig översyn av principerna för hela systemet. Denna fråga är särskilt aktuell i mindre länder där monopoliseringen av marknaden är mycket mer uttalad. |
| --- | --- |

26.

Det måste också påpekas att lagstiftningen för offentlig upphandling är inriktad på den upphandlande enheten, som också får stå till svars för vartenda litet fel trots att det i stor utsträckning är överenskommelser mellan anbudsgivarna som har negativt inflytande på resultaten av offentliga upphandlingar. Särskilt i sektorer och segment där marknaden är starkt monopoliserad fullgör det nuvarande systemet för offentliga upphandlingar ofta inte sin roll och kan till och med vara kontraproduktivt. Det vore därför önskvärt att undersöka hela systemet och överväga en fullständig översyn av principerna för hela systemet. Denna fråga är särskilt aktuell i mindre länder där monopoliseringen av marknaden är mycket mer uttalad.

| 27. | Det är viktigt att de nyligen publicerade riktlinjerna för upphandling för de europeiska struktur- och investeringsfonderna (Offentlig upphandling – Vägledning för yrkesutövande) omedelbart ses över eftersom de hänvisar till de gamla direktiven och inte till de nya upphandlingsdirektiv som antogs 2014 och som trädde i kraft tidigare i år. I detta sammanhang är det viktigt att tillägg till de nya riktlinjerna granskas i en lämplig territoriell konsekvensbedömning där lokala och regionala experter kan bidra direkt. Detta föreskrivs i paketet för bättre lagstiftning, som erkänner ReK:s roll som en viktig partner när det gäller att bättre sondera effekterna av EU:s förslag lokalt och regionalt. |
| --- | --- |

27.

Det är viktigt att de nyligen publicerade riktlinjerna för upphandling för de europeiska struktur- och investeringsfonderna (Offentlig upphandling – Vägledning för yrkesutövande) omedelbart ses över eftersom de hänvisar till de gamla direktiven och inte till de nya upphandlingsdirektiv som antogs 2014 och som trädde i kraft tidigare i år. I detta sammanhang är det viktigt att tillägg till de nya riktlinjerna granskas i en lämplig territoriell konsekvensbedömning där lokala och regionala experter kan bidra direkt. Detta föreskrivs i paketet för bättre lagstiftning, som erkänner ReK:s roll som en viktig partner när det gäller att bättre sondera effekterna av EU:s förslag lokalt och regionalt.

Tillämpning av lagstiftningen om offentligt stöd:

| 28. | Det offentliga stödet har med tiden blivit högst svårgripbart, och även om det på senaste tiden delvis har skett förbättringar för vissa program är situationen fortfarande mycket komplicerad för stödmottagarna och de förvaltande myndigheterna. För närvarande existerar det ingen entydig och begriplig förklaring av vad offentligt stöd är. Allt bedöms enligt projektansökan och utlåtanden. De nationella myndigheter som ska stå för tolkningen har ofta diametralt olika åsikter och är ofta inte beredda att utfärda entydiga bindande ståndpunkter. I flera länder ingår dessa myndigheter inte i genomförandestrukturen för de europeiska struktur- och investeringsfonderna och bär inget tydligt ansvar för sina ståndpunkter. Dessa nationella myndigheter bör därför (i länder där detta inte är fallet) tas med i genomförandestrukturen och ha en skyldighet att utfärda otvetydiga ståndpunkter. I vissa fall har privata aktörer paradoxalt nog en fördelaktigare ställning än offentliga aktörer, eftersom de inte måste rätta sig efter en rad riktlinjer, regler och åtgärder. Offentliga aktörer måste genomgå samma processer som de privata, även om de mycket mer sällan fungerar som konkurrerande ekonomiska aktörer och inte bedriver verksamhet i vinstsyfte. |
| --- | --- |

28.

Det offentliga stödet har med tiden blivit högst svårgripbart, och även om det på senaste tiden delvis har skett förbättringar för vissa program är situationen fortfarande mycket komplicerad för stödmottagarna och de förvaltande myndigheterna. För närvarande existerar det ingen entydig och begriplig förklaring av vad offentligt stöd är. Allt bedöms enligt projektansökan och utlåtanden. De nationella myndigheter som ska stå för tolkningen har ofta diametralt olika åsikter och är ofta inte beredda att utfärda entydiga bindande ståndpunkter. I flera länder ingår dessa myndigheter inte i genomförandestrukturen för de europeiska struktur- och investeringsfonderna och bär inget tydligt ansvar för sina ståndpunkter. Dessa nationella myndigheter bör därför (i länder där detta inte är fallet) tas med i genomförandestrukturen och ha en skyldighet att utfärda otvetydiga ståndpunkter. I vissa fall har privata aktörer paradoxalt nog en fördelaktigare ställning än offentliga aktörer, eftersom de inte måste rätta sig efter en rad riktlinjer, regler och åtgärder. Offentliga aktörer måste genomgå samma processer som de privata, även om de mycket mer sällan fungerar som konkurrerande ekonomiska aktörer och inte bedriver verksamhet i vinstsyfte.

| 29. | Dessutom finns ytterligare en stor bristande överensstämmelse i tillämpningen av reglerna om offentligt stöd. Förfarandena för offentligt stöd berör inte program som förvaltas centralt av kommissionen (t.ex. Horisont 2020, Fonden för ett sammanlänkat Europa, Europeiska fonden för strategiska investeringar), men berör däremot projekt som finansieras inom ramen för sammanhållningspolitiken. När det gäller offentligt stöd bedöms projekten i praktiken alltså inte efter sitt innehåll, utan efter om kommissionen eller medlemsstaten beviljar medlen och efter sin finansieringskälla. |
| --- | --- |

29.

Dessutom finns ytterligare en stor bristande överensstämmelse i tillämpningen av reglerna om offentligt stöd. Förfarandena för offentligt stöd berör inte program som förvaltas centralt av kommissionen (t.ex. Horisont 2020, Fonden för ett sammanlänkat Europa, Europeiska fonden för strategiska investeringar), men berör däremot projekt som finansieras inom ramen för sammanhållningspolitiken. När det gäller offentligt stöd bedöms projekten i praktiken alltså inte efter sitt innehåll, utan efter om kommissionen eller medlemsstaten beviljar medlen och efter sin finansieringskälla.

| 30. | I detta sammanhang betonar kommittén att grundtanken med sammanhållningspolitiken är att skapa lika villkor för mindre utvecklade regioner genom att tillhandahålla mer finansiering och en högre grad av medfinansiering från EU:s sida. Följaktligen skulle själva sammanhållningspolitiken kunna betraktas som en avsiktlig snedvridning av marknaden. Därför anser ReK att förfarandena för offentligt stöd över huvud taget inte bör tillämpas på de europeiska struktur- och investeringsfonderna. |
| --- | --- |

30.

I detta sammanhang betonar kommittén att grundtanken med sammanhållningspolitiken är att skapa lika villkor för mindre utvecklade regioner genom att tillhandahålla mer finansiering och en högre grad av medfinansiering från EU:s sida. Följaktligen skulle själva sammanhållningspolitiken kunna betraktas som en avsiktlig snedvridning av marknaden. Därför anser ReK att förfarandena för offentligt stöd över huvud taget inte bör tillämpas på de europeiska struktur- och investeringsfonderna.

| 31. | Särskild hänsyn bör tas till det offentliga stödet inom ramen för programmen i det europeiska territoriella samarbetet. I allmänhet står inte de insatser som krävs för efterlevnad av reglerna om offentligt stöd i proportion till risken för att konkurrensen ska snedvridas. Dessutom tolkas det offentliga stödet ofta olika i enskilda medlemsstater, och reglerna kan därför inte tillämpas med rimlig rättslig förutsägbarhet, vilket ofta gör det helt omöjligt att genomföra bra projekt. En snabbt genomförbar åtgärd för förenkling av de europeiska struktur- och investeringsfonderna skulle därför vara att även undanta det europeiska territoriella samarbetet från reglerna för offentligt stöd på liknande sätt som för exempelvis Horisont 2020. |
| --- | --- |

31.

Särskild hänsyn bör tas till det offentliga stödet inom ramen för programmen i det europeiska territoriella samarbetet. I allmänhet står inte de insatser som krävs för efterlevnad av reglerna om offentligt stöd i proportion till risken för att konkurrensen ska snedvridas. Dessutom tolkas det offentliga stödet ofta olika i enskilda medlemsstater, och reglerna kan därför inte tillämpas med rimlig rättslig förutsägbarhet, vilket ofta gör det helt omöjligt att genomföra bra projekt. En snabbt genomförbar åtgärd för förenkling av de europeiska struktur- och investeringsfonderna skulle därför vara att även undanta det europeiska territoriella samarbetet från reglerna för offentligt stöd på liknande sätt som för exempelvis Horisont 2020.

| 32. | Det finns också ett problem med tydligheten och proportionaliteten. Med tanke på den begränsade omfattningen av vissa projekt, särskilt på lokal nivå, är det viktigt att ramen med undantagen från reglerna för statligt stöd blir tydligare. För närvarande råder det ofta förvirring om när och hur stöd av mindre betydelse, tjänster av allmänt intresse, allmänna gruppundantag och riktlinjer för statligt stöd för regionala ändamål är tillämpliga. Europeiska regionkommittén vill att en bättre och mer användarvänlig konsoliderad vägledning tas fram redan under denna programperiod och uppmanar till att den befintliga ramen förbättras och förenklas i samband med den kommande översynen av reglerna för statligt stöd. |
| --- | --- |

32.

Det finns också ett problem med tydligheten och proportionaliteten. Med tanke på den begränsade omfattningen av vissa projekt, särskilt på lokal nivå, är det viktigt att ramen med undantagen från reglerna för statligt stöd blir tydligare. För närvarande råder det ofta förvirring om när och hur stöd av mindre betydelse, tjänster av allmänt intresse, allmänna gruppundantag och riktlinjer för statligt stöd för regionala ändamål är tillämpliga. Europeiska regionkommittén vill att en bättre och mer användarvänlig konsoliderad vägledning tas fram redan under denna programperiod och uppmanar till att den befintliga ramen förbättras och förenklas i samband med den kommande översynen av reglerna för statligt stöd.

| 33. | Med tanke på hur synen på definitionen av ett företag har förändrats bör man också, i syfte att stödja sysselsättning, innovation och företagande i regionerna, höja stödtaket i enlighet med regeln om stöd av mindre betydelse. |
| --- | --- |

33.

Med tanke på hur synen på definitionen av ett företag har förändrats bör man också, i syfte att stödja sysselsättning, innovation och företagande i regionerna, höja stödtaket i enlighet med regeln om stöd av mindre betydelse.

Kontroll och revision:

| 34. | Revisionsmetodernas bristande enhetlighet på nationell och europeisk nivå är antagligen den största stötestenen vid genomförandet av de europeiska struktur- och investeringsfonderna. Förvaltande myndigheter och olika europeiska och nationella revisionsmyndigheter tolkar ofta samma regler på olika sätt, men bär inget ansvar för de utförda revisionerna. För projekt inom ramen för dessa fonder bör det finnas ett enhetligt revisionssystem (en enhetlig kontrollpunkt) på medlemsstats- och EU-nivå. Denna ska utfärda bindande ståndpunkter – också i fråga om offentliga upphandlingar – som den också ska bära ansvar för. Den slutliga stödmottagaren bör också ha rätt att begära en revision för att försäkra sig om att genomförandet är utan fel och att det inte finns risk för några påföljder i framtiden, eller för att eventuella brister ska kunna åtgärdas. Detta kräver även ett mer flexibelt tillvägagångssätt för datadelning och integrerade it-lösningar såsom elektroniska formulär och databaser som en förutsättning för att utveckla en enda kontaktpunkt som minskar bördan för mottagare och förvaltningsmyndigheter när det gäller att fylla i olika blanketter. Om en användarvänlig dematerialisering generaliseras kan antalet dokument som måste skannas in och laddas ner begränsas så mycket som möjligt. Därför bör man lyfta fram it-lösningar som gör att man kan söka efter stödmottagarens administrativa uppgifter direkt vid källan (personal, omsättning samt efterlevnad av skattemässiga och sociala skyldigheter). Detta kräver dock en föregående riskbedömning om vilka uppgifter som kan delas samt att kommissionen, nationella och regionala revisionsorgan och Europeiska revisionsrätten deltar från början, och eventuellt utvecklar en gemensam revisionshandbok för att undvika revisionsproblem i senare led. För närvarande betraktas revision som en repressiv och exekutiv åtgärd. I regel är revisionerna endast inriktade på administrationen av projekten och efterlevnaden av schematiska förfaranden, och varje avvikelse brukar obarmhärtigt bestraffas även om den innebär att projektet blir effektivare, beror på oförutsebara situationer eller leder till besparingar. Därför föreslår ReK att revisorerna ska inrikta sig på den ”verkliga kostnadseffektiviteten” och att de ska ta hänsyn till felens finansiella effekter och den konkreta situationen (revisionerna måste bli mer proportionerliga). Proportionalitet bör läggas till i inspektions- och efterlevnadsreglerna genom att möjliggöra högre toleransnivåer för mindre överträdelser. Vi bör röra oss i riktning mot ett mer proportionerligt (med färre kontroller på plats för effektivare program eller genomförandeorgan) och resultatbaserat tillvägagångssätt när det gäller inspektioner (så att mer än en typ av inspektioner kan utföras vid ett enda besök, vilket är särskilt betydelsefullt när det gäller program och verksamhet som omfattar flera fonder) och en mer proportionerlig revision som fokuserar mindre på påföljder och mer på förbättringar och på de övergripande resultaten av sammanhållningspolitiken. Revisorn bör ses som en partner för lösning av problem, sökande efter de effektivaste genomförandesätten och åtgärdande av fel. Detta kräver en helt annan inställning från revisorernas sida. |
| --- | --- |

34.

Revisionsmetodernas bristande enhetlighet på nationell och europeisk nivå är antagligen den största stötestenen vid genomförandet av de europeiska struktur- och investeringsfonderna. Förvaltande myndigheter och olika europeiska och nationella revisionsmyndigheter tolkar ofta samma regler på olika sätt, men bär inget ansvar för de utförda revisionerna. För projekt inom ramen för dessa fonder bör det finnas ett enhetligt revisionssystem (en enhetlig kontrollpunkt) på medlemsstats- och EU-nivå. Denna ska utfärda bindande ståndpunkter – också i fråga om offentliga upphandlingar – som den också ska bära ansvar för. Den slutliga stödmottagaren bör också ha rätt att begära en revision för att försäkra sig om att genomförandet är utan fel och att det inte finns risk för några påföljder i framtiden, eller för att eventuella brister ska kunna åtgärdas. Detta kräver även ett mer flexibelt tillvägagångssätt för datadelning och integrerade it-lösningar såsom elektroniska formulär och databaser som en förutsättning för att utveckla en enda kontaktpunkt som minskar bördan för mottagare och förvaltningsmyndigheter när det gäller att fylla i olika blanketter. Om en användarvänlig dematerialisering generaliseras kan antalet dokument som måste skannas in och laddas ner begränsas så mycket som möjligt. Därför bör man lyfta fram it-lösningar som gör att man kan söka efter stödmottagarens administrativa uppgifter direkt vid källan (personal, omsättning samt efterlevnad av skattemässiga och sociala skyldigheter). Detta kräver dock en föregående riskbedömning om vilka uppgifter som kan delas samt att kommissionen, nationella och regionala revisionsorgan och Europeiska revisionsrätten deltar från början, och eventuellt utvecklar en gemensam revisionshandbok för att undvika revisionsproblem i senare led. För närvarande betraktas revision som en repressiv och exekutiv åtgärd. I regel är revisionerna endast inriktade på administrationen av projekten och efterlevnaden av schematiska förfaranden, och varje avvikelse brukar obarmhärtigt bestraffas även om den innebär att projektet blir effektivare, beror på oförutsebara situationer eller leder till besparingar. Därför föreslår ReK att revisorerna ska inrikta sig på den ”verkliga kostnadseffektiviteten” och att de ska ta hänsyn till felens finansiella effekter och den konkreta situationen (revisionerna måste bli mer proportionerliga). Proportionalitet bör läggas till i inspektions- och efterlevnadsreglerna genom att möjliggöra högre toleransnivåer för mindre överträdelser. Vi bör röra oss i riktning mot ett mer proportionerligt (med färre kontroller på plats för effektivare program eller genomförandeorgan) och resultatbaserat tillvägagångssätt när det gäller inspektioner (så att mer än en typ av inspektioner kan utföras vid ett enda besök, vilket är särskilt betydelsefullt när det gäller program och verksamhet som omfattar flera fonder) och en mer proportionerlig revision som fokuserar mindre på påföljder och mer på förbättringar och på de övergripande resultaten av sammanhållningspolitiken. Revisorn bör ses som en partner för lösning av problem, sökande efter de effektivaste genomförandesätten och åtgärdande av fel. Detta kräver en helt annan inställning från revisorernas sida.

| 35. | Förvaltnings- och revisionsmyndigheter bör arbeta hand i hand från programplaneringsstadiet fram tills programmen slutförts, eftersom detta är det enda sättet att undvika att samma regler tolkas olika. Ett gemensamt kontrollsystem eller en gemensam uppfattning om vilket kontrollsystem som bör eftersträvas bör förhindra att samma transaktion blir föremål för revision flera gånger, eftersom olika revisionsmyndigheter som regel bör bygga vidare på och komplettera varandras utlåtanden. I detta sammanhang föreslår ReK att tillämpningsområdet för den proportionella kontrollen enligt artikel 148 i förordning (EU) nr 1303/2013 utvidgas och att den tillämpas inte bara på revisionsmyndigheten och kommissionen, utan även på alla typer av kontroller, däribland kontroller som utförs av förvaltande och certifierande myndigheter samt Europeiska revisionsrätten. Mer allmänt bör subsidiariteten öka i revisionerna. Gemenskapens revisioner bör begränsas till att endast omfatta efterlevnaden av bestämmelserna om ESI-fonderna. Vad gäller medlemsstaterna och deras förvaltande myndigheter bör de ansvara för att kontrollera att de nationella bestämmelserna uppfylls (däribland bestämmelser som grundar sig på EU-lagstiftningen). En förutsättning för subsidiariteten i revisionerna bör vara ett förtroendeavtal mellan Europeiska kommissionen och varje medlemsstat. |
| --- | --- |

35.

Förvaltnings- och revisionsmyndigheter bör arbeta hand i hand från programplaneringsstadiet fram tills programmen slutförts, eftersom detta är det enda sättet att undvika att samma regler tolkas olika. Ett gemensamt kontrollsystem eller en gemensam uppfattning om vilket kontrollsystem som bör eftersträvas bör förhindra att samma transaktion blir föremål för revision flera gånger, eftersom olika revisionsmyndigheter som regel bör bygga vidare på och komplettera varandras utlåtanden. I detta sammanhang föreslår ReK att tillämpningsområdet för den proportionella kontrollen enligt artikel 148 i förordning (EU) nr 1303/2013 utvidgas och att den tillämpas inte bara på revisionsmyndigheten och kommissionen, utan även på alla typer av kontroller, däribland kontroller som utförs av förvaltande och certifierande myndigheter samt Europeiska revisionsrätten. Mer allmänt bör subsidiariteten öka i revisionerna. Gemenskapens revisioner bör begränsas till att endast omfatta efterlevnaden av bestämmelserna om ESI-fonderna. Vad gäller medlemsstaterna och deras förvaltande myndigheter bör de ansvara för att kontrollera att de nationella bestämmelserna uppfylls (däribland bestämmelser som grundar sig på EU-lagstiftningen). En förutsättning för subsidiariteten i revisionerna bör vara ett förtroendeavtal mellan Europeiska kommissionen och varje medlemsstat.

| 36. | ReK föreslår även att de trösklar under vilka en transaktion inte ska bli föremål för fler än en revision innan de slutgiltiga kostnaderna presenteras höjs med 50 %. |
| --- | --- |

36.

ReK föreslår även att de trösklar under vilka en transaktion inte ska bli föremål för fler än en revision innan de slutgiltiga kostnaderna presenteras höjs med 50 %.

| 37. | I fall där ett projekt omfattar flera partner är det oacceptabelt att hela partnerskapet eller, i extrema fall, hela programmet bestraffas med en finansiell korrigering på grund av oegentligheter som fastställts i anknytning till en av partnerna. |
| --- | --- |

37.

I fall där ett projekt omfattar flera partner är det oacceptabelt att hela partnerskapet eller, i extrema fall, hela programmet bestraffas med en finansiell korrigering på grund av oegentligheter som fastställts i anknytning till en av partnerna.

| 38. | Även om det finns länder där systemen för ny prövning fungerar utan några större problem finns det andra länder där systemen, fastän de fastställts på grundval av artikel 74.3 i förordning (EU) nr 1303/2013, är mycket olika och inte alltid fullgör sin roll ur mottagarnas perspektiv. Det bör därför upprättas ett enhetligt, begripligt och snabbt system för ny prövning, både i medlemsstaterna (i de fall där ett sådant inte upprättats) och på EU-nivå. Detta system bör vara tillämpligt inte bara på revisionsslutsatser, utan på beslut i alla instanser och på alla områden (t.ex. offentligt stöd). |
| --- | --- |

38.

Även om det finns länder där systemen för ny prövning fungerar utan några större problem finns det andra länder där systemen, fastän de fastställts på grundval av artikel 74.3 i förordning (EU) nr 1303/2013, är mycket olika och inte alltid fullgör sin roll ur mottagarnas perspektiv. Det bör därför upprättas ett enhetligt, begripligt och snabbt system för ny prövning, både i medlemsstaterna (i de fall där ett sådant inte upprättats) och på EU-nivå. Detta system bör vara tillämpligt inte bara på revisionsslutsatser, utan på beslut i alla instanser och på alla områden (t.ex. offentligt stöd).

Överreglering (gold-plating):

| 39. | Att en medlemsstat går utöver minimikraven i EU:s lagstiftning när den införlivar lagstiftningen i sin nationella rätt är skenbart medlemsstatens och inte kommissionens problem. Icke desto mindre är det kommissionens förordningar och riktlinjer för genomförandet som möjliggör detta. Om avsikten är att minimera detta problem måste kommissionens roll stärkas på området. I sina förordningar och riktlinjer för genomförandet måste kommissionen fastställa tydliga krav som inte får överskridas, varken genom att mildras eller skärpas. Det gäller bland annat offentliga upphandlingar och revisioner. Medlen i de europeiska struktur- och investeringsfonderna är EU:s medel. Därför bör reglerna fastställas av EU, inte av medlemsstaterna. |
| --- | --- |

39.

Att en medlemsstat går utöver minimikraven i EU:s lagstiftning när den införlivar lagstiftningen i sin nationella rätt är skenbart medlemsstatens och inte kommissionens problem. Icke desto mindre är det kommissionens förordningar och riktlinjer för genomförandet som möjliggör detta. Om avsikten är att minimera detta problem måste kommissionens roll stärkas på området. I sina förordningar och riktlinjer för genomförandet måste kommissionen fastställa tydliga krav som inte får överskridas, varken genom att mildras eller skärpas. Det gäller bland annat offentliga upphandlingar och revisioner. Medlen i de europeiska struktur- och investeringsfonderna är EU:s medel. Därför bör reglerna fastställas av EU, inte av medlemsstaterna.

| 40. | Överregleringen beror också på att kommissionens riktlinjer för genomförandet ofta fastställs först under genomförandet av programmen. Medlemsstaterna och de förvaltande myndigheterna är därför tvungna att själva fastställa riktlinjer som inte överensstämmer med de riktlinjer som kommissionen senare utfärdar. Det är skälet till att förordningarna om de europeiska struktur-och investeringsfonderna redan från början måste åtföljas av riktlinjer, och att man inte i efterhand ska behöva bilda sig en uppfattning om och förklara genomförandet av enskilda artiklar i förordningen. Detta tillvägagångssätt leder ofta till förseningar i utnyttjandet av de operativa programmen på mer än tolv månader och till ytterligare ändringar som återigen inverkar negativt på utnyttjandet av de europeiska struktur- och investeringsfonderna. Antalet och omfattningen på riktlinjerna och metoderna måste minskas markant. I samband med detta bör man snarare rikta in sig på deras tydlighet och ändamålsenlighet än på deras omfattning, för systemet får inte bli mer komplicerat och ineffektivt. De bör vara entydiga och bör inte ändras under genomförandets gång. Under inga omständigheter bör riktlinjerna ha retroaktiv verkan. |
| --- | --- |

40.

Överregleringen beror också på att kommissionens riktlinjer för genomförandet ofta fastställs först under genomförandet av programmen. Medlemsstaterna och de förvaltande myndigheterna är därför tvungna att själva fastställa riktlinjer som inte överensstämmer med de riktlinjer som kommissionen senare utfärdar. Det är skälet till att förordningarna om de europeiska struktur-och investeringsfonderna redan från början måste åtföljas av riktlinjer, och att man inte i efterhand ska behöva bilda sig en uppfattning om och förklara genomförandet av enskilda artiklar i förordningen. Detta tillvägagångssätt leder ofta till förseningar i utnyttjandet av de operativa programmen på mer än tolv månader och till ytterligare ändringar som återigen inverkar negativt på utnyttjandet av de europeiska struktur- och investeringsfonderna. Antalet och omfattningen på riktlinjerna och metoderna måste minskas markant. I samband med detta bör man snarare rikta in sig på deras tydlighet och ändamålsenlighet än på deras omfattning, för systemet får inte bli mer komplicerat och ineffektivt. De bör vara entydiga och bör inte ändras under genomförandets gång. Under inga omständigheter bör riktlinjerna ha retroaktiv verkan.

Programplanering och tematisk koncentration:

| 41. | Det bör undersökas i vilken utsträckning det är lämpligt med programplanering och tematisk koncentration. För närvarande omfattar programplaneringen även den lägsta genomförandenivån. Inom ramen för tematisk koncentration bör man fastställa övergripande (allmänna) mål och en huvudindikator för uppfyllelsen av varje enskilt mål. De förvaltande myndigheterna bör fritt kunna välja vilken verksamhet de ska satsa på för att uppnå detta mål i enskilda regioner. Detta skulle också göra det möjligt att ta bättre hänsyn till regionernas behov med utgångspunkt i deras specifika egenskaper och de utmaningar de ställs inför. Om målet är ökad sysselsättning bör man fritt kunna välja med vilka medel detta mål uppnås. I vissa regioner bidrar forskningsverksamhet till att målet uppnås, i andra kanske turism. Det beror på regionens utvecklingsnivå. Det är framför allt när man främjar gränsöverskridande samarbete, som syftar till att integrera regioner över gränserna, som man bör beakta de konkreta behoven i den gränsöverskridande regionen i fråga och på så sätt göra det möjligt att stödja viktig verksamhet utöver de tematiska mål som följer av Europa 2020-strategin. Ett exempel skulle kunna vara de så kallade fonderna för små projekt som stöder projekt människor emellan eller främjande av turism eller av transportförbindelser som saknas. Generellt sett bör man överväga om det europeiska territoriella samarbetet bör omfattas av alla villkoren för de europeiska struktur- och investeringsfonderna. Man bör se till att de finansiella anslagen inte minskar. |
| --- | --- |

41.

Det bör undersökas i vilken utsträckning det är lämpligt med programplanering och tematisk koncentration. För närvarande omfattar programplaneringen även den lägsta genomförandenivån. Inom ramen för tematisk koncentration bör man fastställa övergripande (allmänna) mål och en huvudindikator för uppfyllelsen av varje enskilt mål. De förvaltande myndigheterna bör fritt kunna välja vilken verksamhet de ska satsa på för att uppnå detta mål i enskilda regioner. Detta skulle också göra det möjligt att ta bättre hänsyn till regionernas behov med utgångspunkt i deras specifika egenskaper och de utmaningar de ställs inför. Om målet är ökad sysselsättning bör man fritt kunna välja med vilka medel detta mål uppnås. I vissa regioner bidrar forskningsverksamhet till att målet uppnås, i andra kanske turism. Det beror på regionens utvecklingsnivå. Det är framför allt när man främjar gränsöverskridande samarbete, som syftar till att integrera regioner över gränserna, som man bör beakta de konkreta behoven i den gränsöverskridande regionen i fråga och på så sätt göra det möjligt att stödja viktig verksamhet utöver de tematiska mål som följer av Europa 2020-strategin. Ett exempel skulle kunna vara de så kallade fonderna för små projekt som stöder projekt människor emellan eller främjande av turism eller av transportförbindelser som saknas. Generellt sett bör man överväga om det europeiska territoriella samarbetet bör omfattas av alla villkoren för de europeiska struktur- och investeringsfonderna. Man bör se till att de finansiella anslagen inte minskar.

| 42. | Programmen bör kunna vara flexibla så att de flexibelt kan reagera på nya situationer och den snabba tekniska utvecklingen. Detta måste dock vara en verklig flexibilitet, dvs. processen för ändringar av programmet måste inskränkas och på genomgripande sätt förenklas. Det kan inte betraktas som en verklig flexibilitet om det t.ex. krävs en ny strategisk miljöbedömning. I det fall som nämns ovan bör det inte vara nödvändigt att genomföra en ny strategisk miljöbedömning annat än i de fall som berörs av förnyad programplanering, där man sätter upp särskilda mål som har betydande miljöpåverkan och som fastställs som sådana på förhand. |
| --- | --- |

42.

Programmen bör kunna vara flexibla så att de flexibelt kan reagera på nya situationer och den snabba tekniska utvecklingen. Detta måste dock vara en verklig flexibilitet, dvs. processen för ändringar av programmet måste inskränkas och på genomgripande sätt förenklas. Det kan inte betraktas som en verklig flexibilitet om det t.ex. krävs en ny strategisk miljöbedömning. I det fall som nämns ovan bör det inte vara nödvändigt att genomföra en ny strategisk miljöbedömning annat än i de fall som berörs av förnyad programplanering, där man sätter upp särskilda mål som har betydande miljöpåverkan och som fastställs som sådana på förhand.

| 43. | Förordning (EU) nr 1303/2013 har infört två verktyg som möjliggör ett integrerat territoriellt tillvägagångssätt, nämligen integrerade territoriella investeringar och gemensamma handlingsplaner, och därmed också en övergripande utveckling av ett visst område eller en viss region. Kommissionen har dock inte i någon nämnvärd utsträckning uppmuntrat medlemsstaterna att utnyttja dessa verktyg, inte minst genom att den i sina delegerade akter och genomförandeakter gett dem en ganska vag och komplex definition. En större användning av dessa två verktyg skulle leda till






  — | partnerskap vid utformningen av utvecklingspolitiken inom varje enskilt område, |
| --- | --- | --- |

43.

Förordning (EU) nr 1303/2013 har infört två verktyg som möjliggör ett integrerat territoriellt tillvägagångssätt, nämligen integrerade territoriella investeringar och gemensamma handlingsplaner, och därmed också en övergripande utveckling av ett visst område eller en viss region. Kommissionen har dock inte i någon nämnvärd utsträckning uppmuntrat medlemsstaterna att utnyttja dessa verktyg, inte minst genom att den i sina delegerade akter och genomförandeakter gett dem en ganska vag och komplex definition. En större användning av dessa två verktyg skulle leda till

—

partnerskap vid utformningen av utvecklingspolitiken inom varje enskilt område,

| — | ett effektivt genomförande av åtgärder enligt nedifrån och upp-principen samt samverkanseffekter som är lättare att uppnå på ett mindre subnationellt territorium, |
| --- | --- |

—

ett effektivt genomförande av åtgärder enligt nedifrån och upp-principen samt samverkanseffekter som är lättare att uppnå på ett mindre subnationellt territorium,

| — | ytterligare en grund för direkt godkännande av integrerade projekt samt direkt tilldelning av medel tack vare en tydligare avsikt och tydligare argument för enskilda delar av den integrerade strategin, samt |
| --- | --- |

—

ytterligare en grund för direkt godkännande av integrerade projekt samt direkt tilldelning av medel tack vare en tydligare avsikt och tydligare argument för enskilda delar av den integrerade strategin, samt

| — | ökad effektivitet i uppfyllelsen av målen för sammanhållningspolitiken. |
| --- | --- |

—

ökad effektivitet i uppfyllelsen av målen för sammanhållningspolitiken.

| 44. | För de integrerade territoriella investeringarna krävs fullständigt oproportionerliga förvaltningsstrukturer med tanke på den volym finansiella medel som fördelas genom instrumentet. Såsom betonas i kommitténs yttrande om lokalt ledd utveckling hindrar även de många separata bestämmelser som krävs för att uppfylla kraven för varje fond, som också ofta hanteras av separata förvaltningsmyndigheter, utvecklingen av lokalt ledd utveckling utanför Ejflu. Det har gjort att dessa mycket innovativa och integrerade verktyg för lokal utveckling hittills har haft en begränsad spridning lokalt. Kravet på att sådana strukturer ska upprättas ökar inte bara på ett orimligt sätt förvaltningskostnaderna för detta instrument och belastar initiativtagarna, utan komplicerar i hög grad och skjuter upp genomförandet av projekten. |
| --- | --- |

44.

För de integrerade territoriella investeringarna krävs fullständigt oproportionerliga förvaltningsstrukturer med tanke på den volym finansiella medel som fördelas genom instrumentet. Såsom betonas i kommitténs yttrande om lokalt ledd utveckling hindrar även de många separata bestämmelser som krävs för att uppfylla kraven för varje fond, som också ofta hanteras av separata förvaltningsmyndigheter, utvecklingen av lokalt ledd utveckling utanför Ejflu. Det har gjort att dessa mycket innovativa och integrerade verktyg för lokal utveckling hittills har haft en begränsad spridning lokalt. Kravet på att sådana strukturer ska upprättas ökar inte bara på ett orimligt sätt förvaltningskostnaderna för detta instrument och belastar initiativtagarna, utan komplicerar i hög grad och skjuter upp genomförandet av projekten.

| 45. | Det faktum att reglerna för sammanhållningspolitiken ändras vart sjunde år eller ännu oftare har inte bidragit till att förenkla sammanhållningspolitiken utan snarare fått motsatt effekt. En förutsättning för ett regelverk som omfattar mer än en programperiod är emellertid att en radikal förenkling genomförs. Det är alltid möjligt och önskvärt med mindre och positiva förändringar i systemet för genomförandet av sammanhållningspolitiken, men mer omfattande ändringar bör göras mer sällan och förberedas i god tid i förväg. Effekterna av dessa ändringar bör analyseras på förhand, och i enlighet med partnerskapsprincipen bör man diskutera dem med berörda partner, dvs. inte bara medlemsstaterna utan även de lokala och regionala myndigheterna, som representeras av Regionkommittén. |
| --- | --- |

45.

Det faktum att reglerna för sammanhållningspolitiken ändras vart sjunde år eller ännu oftare har inte bidragit till att förenkla sammanhållningspolitiken utan snarare fått motsatt effekt. En förutsättning för ett regelverk som omfattar mer än en programperiod är emellertid att en radikal förenkling genomförs. Det är alltid möjligt och önskvärt med mindre och positiva förändringar i systemet för genomförandet av sammanhållningspolitiken, men mer omfattande ändringar bör göras mer sällan och förberedas i god tid i förväg. Effekterna av dessa ändringar bör analyseras på förhand, och i enlighet med partnerskapsprincipen bör man diskutera dem med berörda partner, dvs. inte bara medlemsstaterna utan även de lokala och regionala myndigheterna, som representeras av Regionkommittén.

Finansiella instrument:

| 46. | ReK anser att utnyttjandet av finansiella instrument är en viktig del för att öka hävstångseffekten av programmen för de europeiska struktur- och investeringsfonderna och för att kombinera finansieringen från de europeiska struktur- och investeringsfonderna med Efsi-finansieringen. Det finns dock ett akut behov av att förenkla upprättandet, rapporteringskraven och revisionsreglerna för finansiella instrument inom ramen för ESI-fonderna, vilket nyligen fastslogs vid den gemensamma workshoppen med det slovakiska rådsordförandeskapet (1) i frågan. |
| --- | --- |

46.

ReK anser att utnyttjandet av finansiella instrument är en viktig del för att öka hävstångseffekten av programmen för de europeiska struktur- och investeringsfonderna och för att kombinera finansieringen från de europeiska struktur- och investeringsfonderna med Efsi-finansieringen. Det finns dock ett akut behov av att förenkla upprättandet, rapporteringskraven och revisionsreglerna för finansiella instrument inom ramen för ESI-fonderna, vilket nyligen fastslogs vid den gemensamma workshoppen med det slovakiska rådsordförandeskapet (1) i frågan.

| 47. | ReK rekommenderar att Europeiska kommissionen undersöker varför de färdiga instrumenten för finansiella instrument ännu inte används i de flesta medlemsstaterna. |
| --- | --- |

47.

ReK rekommenderar att Europeiska kommissionen undersöker varför de färdiga instrumenten för finansiella instrument ännu inte används i de flesta medlemsstaterna.

| 48. | ReK noterar slutsatserna i den nyligen publicerade rapporten från Europeiska revisionsrätten ”Att genomföra EU:s budget med hjälp av finansieringsinstrument – lärdomar av programperioden 2007–2013” och uppmanar revisionsrätten att även bedöma genomförandet av finansiella instrument under den aktuella finansieringsperioden. |
| --- | --- |

48.

ReK noterar slutsatserna i den nyligen publicerade rapporten från Europeiska revisionsrätten ”Att genomföra EU:s budget med hjälp av finansieringsinstrument – lärdomar av programperioden 2007–2013” och uppmanar revisionsrätten att även bedöma genomförandet av finansiella instrument under den aktuella finansieringsperioden.

Avslutande rekommendationer:

| 49. | Kommittén noterar samlingsförordningen (2), som nyligen offentliggjordes och som också innehåller ändringar i förordningarna om de europeiska struktur- och investeringsfonderna, särskilt när det handlar om att förenkla användningen av finansiella instrument och förenklade kostnadsalternativ i programmen inom dessa fonder.






  — | Vi framhåller att vi med detta yttrande inte kan göra en fullständig bedömning av de ändringar som föreslås i samlingsförordningen och de positiva effekter som dessa kan få för stödmottagarna och de lokala och regionala myndigheter som genomför de europeiska struktur- och investeringsfonderna. |
| --- | --- | --- |

49.

Kommittén noterar samlingsförordningen (2), som nyligen offentliggjordes och som också innehåller ändringar i förordningarna om de europeiska struktur- och investeringsfonderna, särskilt när det handlar om att förenkla användningen av finansiella instrument och förenklade kostnadsalternativ i programmen inom dessa fonder.

—

Vi framhåller att vi med detta yttrande inte kan göra en fullständig bedömning av de ändringar som föreslås i samlingsförordningen och de positiva effekter som dessa kan få för stödmottagarna och de lokala och regionala myndigheter som genomför de europeiska struktur- och investeringsfonderna.

| — | Vi understryker att man måste undersöka sådana effekter och se till att de slutliga stödmottagarna och de offentliga myndigheter som genomför fonderna på lokal och regional nivå får erfara en verklig förenkling och inte drabbas av att den nuvarande situationen kompliceras ytterligare. |
| --- | --- |

—

Vi understryker att man måste undersöka sådana effekter och se till att de slutliga stödmottagarna och de offentliga myndigheter som genomför fonderna på lokal och regional nivå får erfara en verklig förenkling och inte drabbas av att den nuvarande situationen kompliceras ytterligare.

| — | Samlingsförordningen kan inte bedömas för sig utan måste analyseras och bedömas mot bakgrund av de effekter som den har i kombination med EU:s politik i övrigt och medlemsstaternas lagstiftning, som kan ha stor inverkan på det faktiska resultatet av genomförandet på fältet. Vi anser att de ändringar som föreslås i samlingsförordningen bör antas så snabbt som möjligt så att de får omedelbar verkan under den innevarande programperioden och leder till ett bättre genomförande av programmen inom de europeiska struktur- och investeringsfonderna. |
| --- | --- |

—

Samlingsförordningen kan inte bedömas för sig utan måste analyseras och bedömas mot bakgrund av de effekter som den har i kombination med EU:s politik i övrigt och medlemsstaternas lagstiftning, som kan ha stor inverkan på det faktiska resultatet av genomförandet på fältet. Vi anser att de ändringar som föreslås i samlingsförordningen bör antas så snabbt som möjligt så att de får omedelbar verkan under den innevarande programperioden och leder till ett bättre genomförande av programmen inom de europeiska struktur- och investeringsfonderna.

| 50. | ReK föreslår att kommissionen i förenklingssyfte ska sammanställa och övervaka ”bad practice”-projekt. Detta skulle tjäna till att illustrera behovet av att förenkla och anpassa tillvägagångssättet och komplettera utbytet av bästa praxis vid genomförandet av de europeiska struktur- och investeringsfonderna. Med tanke på ReK-ledamöternas praktiska erfarenheter bör ReK spela en central roll i denna process. |
| --- | --- |

50.

ReK föreslår att kommissionen i förenklingssyfte ska sammanställa och övervaka ”bad practice”-projekt. Detta skulle tjäna till att illustrera behovet av att förenkla och anpassa tillvägagångssättet och komplettera utbytet av bästa praxis vid genomförandet av de europeiska struktur- och investeringsfonderna. Med tanke på ReK-ledamöternas praktiska erfarenheter bör ReK spela en central roll i denna process.

| 51. | För programperioden 2014–2020 offentliggjorde kommissionen de grundläggande dokumenten för de enskilda fonderna så sent att det inte var möjligt att påbörja genomförandet i början av programperioden. Detta gav upphov till långa väntetider och svårigheter att samordna de olika operativa programmen. Hädanefter bör dokumenten offentliggöras i tid och samtidigt. |
| --- | --- |

51.

För programperioden 2014–2020 offentliggjorde kommissionen de grundläggande dokumenten för de enskilda fonderna så sent att det inte var möjligt att påbörja genomförandet i början av programperioden. Detta gav upphov till långa väntetider och svårigheter att samordna de olika operativa programmen. Hädanefter bör dokumenten offentliggöras i tid och samtidigt.

| 52. | ReK framhåller återigen de eventuella konkreta instrument som kan bidra till att effektivisera förenklingen av de europeiska struktur- och investeringsfondernas förvaltning. Enhetliga förfaranden, genomgående användning av it-verktyg och e-förvaltning utgör några av de grundläggande beståndsdelar som kan tillämpas genomgående på dessa fonder. Dessutom är det viktigt att bland annat fortsätta framstegen med att använda standardkostnader, som gör det möjligt att undanröja administrativa bördor, och med att förenkla rapporter och kontroller, varigenom stödmottagare och olika myndigheter som är inblandade i förvaltningen av dessa medel kan bespara sig ytterligare byråkrati. |
| --- | --- |

52.

ReK framhåller återigen de eventuella konkreta instrument som kan bidra till att effektivisera förenklingen av de europeiska struktur- och investeringsfondernas förvaltning. Enhetliga förfaranden, genomgående användning av it-verktyg och e-förvaltning utgör några av de grundläggande beståndsdelar som kan tillämpas genomgående på dessa fonder. Dessutom är det viktigt att bland annat fortsätta framstegen med att använda standardkostnader, som gör det möjligt att undanröja administrativa bördor, och med att förenkla rapporter och kontroller, varigenom stödmottagare och olika myndigheter som är inblandade i förvaltningen av dessa medel kan bespara sig ytterligare byråkrati.

| 53. | Genom en mer utbredd och framför allt verklig tillämpning av partnerskapsprincipen med lokala och regionala myndigheter vid utformningen av de europeiska struktur- och investeringsfonderna och under hela genomförandet skulle kommissionen få återkoppling, vilket definitivt skulle leda till större effektivitet och förenkling av genomförandet. |
| --- | --- |

53.

Genom en mer utbredd och framför allt verklig tillämpning av partnerskapsprincipen med lokala och regionala myndigheter vid utformningen av de europeiska struktur- och investeringsfonderna och under hela genomförandet skulle kommissionen få återkoppling, vilket definitivt skulle leda till större effektivitet och förenkling av genomförandet.

Bryssel den 11 oktober 2016.

Markku MARKKULA

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

(1)  Efter slutsatserna från rådet (allmänna frågor) av den 18 november 2015 organiserade ReK tillsammans med de nederländska och slovakiska rådsordförandeskapen tre workshoppar om förenkling av sammanhållningspolitiken. Ytterligare information finns här: http://cor.europa.eu/sv/takepart/Pages/simplification-documents.aspx

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning COM(2016) 605 final – 2016/0282 (COD).

2

---

| 21.3.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 88/22 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 88/22

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Statligt stöd och tjänster av allmänt ekonomiskt intresse

(2017/C 088/05)

| Föredragande: | Markus Töns (DE–PES), ledamot av Nordrhein-Westfalens delstatsparlament |
| --- | --- |

Föredragande:

Markus Töns (DE–PES), ledamot av Nordrhein-Westfalens delstatsparlament

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉN HAR ANTAGIT DENNA RESOLUTION

Allmänna kommentarer

| 1. | Detta yttrande på eget initiativ avser följande kommissionsinitiativ: i) Kommissionens tillkännagivande om begreppet statligt stöd i enlighet med artikel 107.1 i EUF-fördraget (1); ii) Samrådsförfarandet om förslaget till en utvidgning av den allmänna gruppundantagsförordningen (2), enligt vilket vissa investeringsstöd för hamnar och flygplatser ska undantas från kommissionens tidigare granskning med avseende på statligt stöd; iii) Den översyn som kommissionen planerar av Almuniapaketet samt översynen av förordningen som löper ut om stöd av mindre betydelse för tillhandahållandet av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. |
| --- | --- |

1.

Detta yttrande på eget initiativ avser följande kommissionsinitiativ: i) Kommissionens tillkännagivande om begreppet statligt stöd i enlighet med artikel 107.1 i EUF-fördraget (1); ii) Samrådsförfarandet om förslaget till en utvidgning av den allmänna gruppundantagsförordningen (2), enligt vilket vissa investeringsstöd för hamnar och flygplatser ska undantas från kommissionens tidigare granskning med avseende på statligt stöd; iii) Den översyn som kommissionen planerar av Almuniapaketet samt översynen av förordningen som löper ut om stöd av mindre betydelse för tillhandahållandet av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse.

| 2. | Europeiska regionkommittén bekräftar att EU:s regler för statligt stöd avseende tjänster av allmänt ekonomiskt intresse inte får begränsas till principerna om konkurrens utan måste ta full hänsyn till medlemsstaternas spelrum att själva bedöma vad som utgör en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse samt till principerna om lokalt och regionalt självstyre, den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen samt neutraliteten gentemot medlemsstaternas egendomsordning (artikel 3 i EU-fördraget, artiklarna 14, 106, 345 i EUF-fördraget och protokoll nr 26). Tjänster av allmänt ekonomiskt intresse måste återspegla skillnaderna i behov, i användarpreferenser och i offentlig upphandling som kan förekomma på grund av olika geografiska lägen, sociala eller kulturella situationer och demokratiska processer i medlemsstaterna. ReK erinrar om att bedömningar av stöd endast får genomföras om nationella, regionala eller lokala regler för eller stöd av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse får gränsöverskridande konsekvenser eller påverkar den inre marknaden. |
| --- | --- |

2.

Europeiska regionkommittén bekräftar att EU:s regler för statligt stöd avseende tjänster av allmänt ekonomiskt intresse inte får begränsas till principerna om konkurrens utan måste ta full hänsyn till medlemsstaternas spelrum att själva bedöma vad som utgör en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse samt till principerna om lokalt och regionalt självstyre, den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen samt neutraliteten gentemot medlemsstaternas egendomsordning (artikel 3 i EU-fördraget, artiklarna 14, 106, 345 i EUF-fördraget och protokoll nr 26). Tjänster av allmänt ekonomiskt intresse måste återspegla skillnaderna i behov, i användarpreferenser och i offentlig upphandling som kan förekomma på grund av olika geografiska lägen, sociala eller kulturella situationer och demokratiska processer i medlemsstaterna. ReK erinrar om att bedömningar av stöd endast får genomföras om nationella, regionala eller lokala regler för eller stöd av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse får gränsöverskridande konsekvenser eller påverkar den inre marknaden.

| 3. | ReK betonar tjänsternas betydelse för tillväxt och sysselsättning, samt det faktum att tjänster av allmänt ekonomiskt intresse ofta är en förutsättning för andra offentliga och privata investeringar. Därför måste de även ses mot bakgrund av den europeiska investeringsagendan. I detta sammanhang bör det noteras att det i kommissionens årliga tillväxtöversikt för 2016 heter att ”det är [...] mycket viktigt att medlemsstaterna främjar sociala investeringar i vidare bemärkelse, t.ex. inom hälso- och sjukvård, barnomsorg, hemtjänst och rehabiliteringstjänster, för att stärka människornas nuvarande och framtida förmåga att ta sig ut på arbetsmarknaden och anpassa sig till dess krav. [...] Sociala investeringar erbjuder ekonomisk och social avkastning under lång tid, särskilt i form av anställbarhet, arbetskraftens inkomst och produktivitet, förebyggande av fattigdom och stärkt social sammanhållning”. |
| --- | --- |

3.

ReK betonar tjänsternas betydelse för tillväxt och sysselsättning, samt det faktum att tjänster av allmänt ekonomiskt intresse ofta är en förutsättning för andra offentliga och privata investeringar. Därför måste de även ses mot bakgrund av den europeiska investeringsagendan. I detta sammanhang bör det noteras att det i kommissionens årliga tillväxtöversikt för 2016 heter att ”det är [...] mycket viktigt att medlemsstaterna främjar sociala investeringar i vidare bemärkelse, t.ex. inom hälso- och sjukvård, barnomsorg, hemtjänst och rehabiliteringstjänster, för att stärka människornas nuvarande och framtida förmåga att ta sig ut på arbetsmarknaden och anpassa sig till dess krav. [...] Sociala investeringar erbjuder ekonomisk och social avkastning under lång tid, särskilt i form av anställbarhet, arbetskraftens inkomst och produktivitet, förebyggande av fattigdom och stärkt social sammanhållning”.

| 4. | ReK uppmanar därför till fler diskussioner om att stödja tjänster av allmänt ekonomiskt intresse genom europeiska fonder i enlighet med reglerna för statligt stöd. Exempelvis bör tillämpningen av reglerna om statligt stöd förenklas ytterligare, till exempel genom att efterlevnaden av reglerna anses vara påvisad om finansiering från EU:s struktur- och investeringsfonder uppfyller enkla kriterier (såsom överensstämmelse med godkända operativa program). Särbehandlingen av direktförvaltade EU-fonder såsom Efsi och Horisont 2020 samt EU:s struktur- och investeringsfonder med avseende på reglerna för statligt stöd är inte försvarbar, ökar förvaltningsbördan och förhindrar sådana synergieffekter mellan fonderna som kommissionen själv eftersträvar. |
| --- | --- |

4.

ReK uppmanar därför till fler diskussioner om att stödja tjänster av allmänt ekonomiskt intresse genom europeiska fonder i enlighet med reglerna för statligt stöd. Exempelvis bör tillämpningen av reglerna om statligt stöd förenklas ytterligare, till exempel genom att efterlevnaden av reglerna anses vara påvisad om finansiering från EU:s struktur- och investeringsfonder uppfyller enkla kriterier (såsom överensstämmelse med godkända operativa program). Särbehandlingen av direktförvaltade EU-fonder såsom Efsi och Horisont 2020 samt EU:s struktur- och investeringsfonder med avseende på reglerna för statligt stöd är inte försvarbar, ökar förvaltningsbördan och förhindrar sådana synergieffekter mellan fonderna som kommissionen själv eftersträvar.

| 5. | ReK beklagar att kommissionen fortsatt vägrar att tillämpa artikel 14 i EUF-fördraget som rättslig grund för reglerna om statligt stöd för tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, eftersom det skulle säkerställa ett ordinarie lagstiftningsförfarande och därmed större rättssäkerhet och demokratisk legitimitet. |
| --- | --- |

5.

ReK beklagar att kommissionen fortsatt vägrar att tillämpa artikel 14 i EUF-fördraget som rättslig grund för reglerna om statligt stöd för tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, eftersom det skulle säkerställa ett ordinarie lagstiftningsförfarande och därmed större rättssäkerhet och demokratisk legitimitet.

| 6. | ReK konstaterar att EU:s regelverk för statligt stöd vid tjänster av allmänt ekonomiskt intresse har blivit för omfångsrikt, för detaljerat och oöversiktligt på grund av de komplicerade faktiska omständigheterna, konkurrerande tolkningar av olika begrepp och mångårig anpassning. Den administrativa bördan för de offentliga myndigheter som beviljar stöd och för företagen måste minskas ytterligare och kommissionens resurser bör koncentreras på att genomföra reglerna om statligt stöd i de fall där de har störst effekt på den inre marknaden. ReK understryker också att de komplicerade bestämmelserna även kan leda till att de inte blir tillräckligt kända och att möjligheterna till underlättande för tjänster av allmänt ekonomiskt intresse inte utnyttjas. ReK vädjar därför till kommissionen om att minska det stora antalet sekundärrättsakter och icke-bindande instrument om statligt stöd (förordningar, meddelanden, riktlinjer osv.) och slå ihop dem när så är möjligt. |
| --- | --- |

6.

ReK konstaterar att EU:s regelverk för statligt stöd vid tjänster av allmänt ekonomiskt intresse har blivit för omfångsrikt, för detaljerat och oöversiktligt på grund av de komplicerade faktiska omständigheterna, konkurrerande tolkningar av olika begrepp och mångårig anpassning. Den administrativa bördan för de offentliga myndigheter som beviljar stöd och för företagen måste minskas ytterligare och kommissionens resurser bör koncentreras på att genomföra reglerna om statligt stöd i de fall där de har störst effekt på den inre marknaden. ReK understryker också att de komplicerade bestämmelserna även kan leda till att de inte blir tillräckligt kända och att möjligheterna till underlättande för tjänster av allmänt ekonomiskt intresse inte utnyttjas. ReK vädjar därför till kommissionen om att minska det stora antalet sekundärrättsakter och icke-bindande instrument om statligt stöd (förordningar, meddelanden, riktlinjer osv.) och slå ihop dem när så är möjligt.

| 7. | ReK upprepar sitt principiella motstånd mot att kommissionen inkluderar ytterligare kvalitets- och effektivitetskriterier i övervägandet om godkännande av stöd till tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. Kvalitets- och effektivitetsaspekter som ytterligare begränsar de lokala och regionala stödgivarnas bedömningsutrymme omfattas i princip inte av kommissionens befogenheter enligt kapitlet om konkurrens i EUF-fördraget. Besluten om kvalitet och effektivitet måste överlåtas till lokala och regionala myndigheter (3). |
| --- | --- |

7.

ReK upprepar sitt principiella motstånd mot att kommissionen inkluderar ytterligare kvalitets- och effektivitetskriterier i övervägandet om godkännande av stöd till tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. Kvalitets- och effektivitetsaspekter som ytterligare begränsar de lokala och regionala stödgivarnas bedömningsutrymme omfattas i princip inte av kommissionens befogenheter enligt kapitlet om konkurrens i EUF-fördraget. Besluten om kvalitet och effektivitet måste överlåtas till lokala och regionala myndigheter (3).

| 8. | ReK betonar att EU:s handelsavtal inte inbegriper EU:s, dess medlemsstaters och deras myndigheters rätt att själva reglera, säkerställa eller stödja tjänster. ReK förväntar sig att de garantier som kommissionen lämnat i samband med förhandlingarna om TTIP-avtalet även gäller för alla andra förhandlingar av handelsavtal, nämligen att staters möjligheter att anta eller behålla bestämmelser som garanterar en hög kvalitet på tjänsterna och för att skydda viktiga mål av allmänt intresse, såsom skydd av hälsa, säkerhet eller miljö inte hindras, att ingen privatisering av tjänster krävs, att den offentliga sektorn bör kunna utvidga sitt utbud av offentliga tjänster och att staterna inte hindras från att tillhandahålla offentliga tjänster som tidigare tillhandahållits av privata tjänsteleverantörer (4). |
| --- | --- |

8.

ReK betonar att EU:s handelsavtal inte inbegriper EU:s, dess medlemsstaters och deras myndigheters rätt att själva reglera, säkerställa eller stödja tjänster. ReK förväntar sig att de garantier som kommissionen lämnat i samband med förhandlingarna om TTIP-avtalet även gäller för alla andra förhandlingar av handelsavtal, nämligen att staters möjligheter att anta eller behålla bestämmelser som garanterar en hög kvalitet på tjänsterna och för att skydda viktiga mål av allmänt intresse, såsom skydd av hälsa, säkerhet eller miljö inte hindras, att ingen privatisering av tjänster krävs, att den offentliga sektorn bör kunna utvidga sitt utbud av offentliga tjänster och att staterna inte hindras från att tillhandahålla offentliga tjänster som tidigare tillhandahållits av privata tjänsteleverantörer (4).

| 9. | ReK erinrar, mot bakgrund av att tjänster av allmänt ekonomiskt intresse och offentliga investeringar är så tätt förbundna, om sin oro för att det inte ska göras någon skillnad mellan offentliga utgifter och offentliga investeringar i Eurostats europeiska national- och regionalräkenskapssystem (ENS 2010) som infördes i september 2014. I vissa medlemsstater innebär införlivandet av dessa normer i nationell lagstiftning dessutom att de lokala och regionala myndigheterna måste tillämpa ett högsta investeringstak per år och per invånare för offentliga investeringar. Dessa tak sätter käppar i hjulen för lokala och regionala myndigheter som har avsatt medel som de skulle kunna investera i omfattande projekt som är relevanta för tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. ReK uppmanar därför kommissionen att lägga fram en rapport om genomförandet av ENS 2010 (5). |
| --- | --- |

9.

ReK erinrar, mot bakgrund av att tjänster av allmänt ekonomiskt intresse och offentliga investeringar är så tätt förbundna, om sin oro för att det inte ska göras någon skillnad mellan offentliga utgifter och offentliga investeringar i Eurostats europeiska national- och regionalräkenskapssystem (ENS 2010) som infördes i september 2014. I vissa medlemsstater innebär införlivandet av dessa normer i nationell lagstiftning dessutom att de lokala och regionala myndigheterna måste tillämpa ett högsta investeringstak per år och per invånare för offentliga investeringar. Dessa tak sätter käppar i hjulen för lokala och regionala myndigheter som har avsatt medel som de skulle kunna investera i omfattande projekt som är relevanta för tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. ReK uppmanar därför kommissionen att lägga fram en rapport om genomförandet av ENS 2010 (5).

Meddelande om begreppet statligt stöd
   (6)

| 10. | ReK påpekar att medlemsstaterna har behörigheten att fastställa att en aktivitet utgör en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse på grund av de kulturella och politiska strukturer som byggts upp och på grund av behovet av kontinuerlig utveckling av dessa aktiviteter, och att lokala och regionala myndigheter helt självständigt kan avgöra vilka tjänster de ser som tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. |
| --- | --- |

10.

ReK påpekar att medlemsstaterna har behörigheten att fastställa att en aktivitet utgör en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse på grund av de kulturella och politiska strukturer som byggts upp och på grund av behovet av kontinuerlig utveckling av dessa aktiviteter, och att lokala och regionala myndigheter helt självständigt kan avgöra vilka tjänster de ser som tjänster av allmänt ekonomiskt intresse.

| 11. | Kommittén ställer sig positiv till att kommissionen den 19 maj 2016, två år efter samrådsförfarandet under första halvåret 2014 om begreppet statligt stöd i enlighet med artikel 107.1 i EUF-fördraget, offentliggjorde sitt tillkännagivande, där tillämpningsområdet för EU:s regler om statligt stöd för att främja offentliga investeringar förklaras. Vi stöder kommissionens avsikt att koncentrera sina resurser på verkställandet av reglerna om statligt stöd i de fall som har störst inverkan på den inre marknaden. Samtidigt noterar vi dock att kommissionen i tillkännagivandet nöjer sig med att tolka begreppet statligt stöd på de områden där det redan föreligger rättspraxis från EU-domstolen. Vi undrar därför om detta tillvägagångssätt inte är alltför restriktivt och står i strid med olika dynamiska utvecklings-tendenser på de offentliga investeringarnas område, t.ex. i samband med skattefrågor och utveckling av nya sociala tjänster. |
| --- | --- |

11.

Kommittén ställer sig positiv till att kommissionen den 19 maj 2016, två år efter samrådsförfarandet under första halvåret 2014 om begreppet statligt stöd i enlighet med artikel 107.1 i EUF-fördraget, offentliggjorde sitt tillkännagivande, där tillämpningsområdet för EU:s regler om statligt stöd för att främja offentliga investeringar förklaras. Vi stöder kommissionens avsikt att koncentrera sina resurser på verkställandet av reglerna om statligt stöd i de fall som har störst inverkan på den inre marknaden. Samtidigt noterar vi dock att kommissionen i tillkännagivandet nöjer sig med att tolka begreppet statligt stöd på de områden där det redan föreligger rättspraxis från EU-domstolen. Vi undrar därför om detta tillvägagångssätt inte är alltför restriktivt och står i strid med olika dynamiska utvecklings-tendenser på de offentliga investeringarnas område, t.ex. i samband med skattefrågor och utveckling av nya sociala tjänster.

| 12. | Kommittén gläder sig över bekräftelsen i tillkännagivandet om att begreppet ”begränsning av handeln inom EU” inskränks. Baserat på beslut i sju enskilda fall den 29 april 2015 (7) och i enlighet med det krav som framfördes i det ursprungliga utkastet till ReK-yttrande bör bidrag för lokal infrastruktur eller lokala tjänster, som knappast skulle tas i anspråk i andra medlemsstater och som på sin höjd har marginal inverkan på de gränsöverskridande investeringarna, mycket riktigt inte längre omfattas av EU:s regler om statligt stöd (8). |
| --- | --- |

12.

Kommittén gläder sig över bekräftelsen i tillkännagivandet om att begreppet ”begränsning av handeln inom EU” inskränks. Baserat på beslut i sju enskilda fall den 29 april 2015 (7) och i enlighet med det krav som framfördes i det ursprungliga utkastet till ReK-yttrande bör bidrag för lokal infrastruktur eller lokala tjänster, som knappast skulle tas i anspråk i andra medlemsstater och som på sin höjd har marginal inverkan på de gränsöverskridande investeringarna, mycket riktigt inte längre omfattas av EU:s regler om statligt stöd (8).

| 13. | Kommittén noterar kommissionens uppfattning att offentliga investeringar för uppförande eller modernisering av infrastruktur inte utgör något statligt stöd om infrastrukturen i fråga inte direkt konkurrerar med någon annan infrastruktur av samma typ. Vi invänder dock mot kommissionens svepande påstående om att detta som regel skulle vara fallet i fråga om väg- och järnvägsinfrastruktur, inre vattenvägar samt vattenförsörjnings- och avloppsnät men inte på sådana områden som energi, bredband, flygplatser eller hamnar. |
| --- | --- |

13.

Kommittén noterar kommissionens uppfattning att offentliga investeringar för uppförande eller modernisering av infrastruktur inte utgör något statligt stöd om infrastrukturen i fråga inte direkt konkurrerar med någon annan infrastruktur av samma typ. Vi invänder dock mot kommissionens svepande påstående om att detta som regel skulle vara fallet i fråga om väg- och järnvägsinfrastruktur, inre vattenvägar samt vattenförsörjnings- och avloppsnät men inte på sådana områden som energi, bredband, flygplatser eller hamnar.

| 14. | Kommittén gläder sig över förtydligandet att offentliga medel som anslagits för vissa kulturella aktiviteter som inte är av kommersiell natur utan tillhandahålls till allmänheten kostnadsfritt eller mot en avgift som täcker upp till 50 % av kostnaderna inte omfattas av reglerna om statligt stöd. Detta kommer att minska kontrollbördan för kommunala och regionala myndigheter avsevärt, trots den kontroll som fortfarande krävs i enskilda fall, och kommer att leda till ökad rättssäkerhet i samband med offentligt stöd till kultur. |
| --- | --- |

14.

Kommittén gläder sig över förtydligandet att offentliga medel som anslagits för vissa kulturella aktiviteter som inte är av kommersiell natur utan tillhandahålls till allmänheten kostnadsfritt eller mot en avgift som täcker upp till 50 % av kostnaderna inte omfattas av reglerna om statligt stöd. Detta kommer att minska kontrollbördan för kommunala och regionala myndigheter avsevärt, trots den kontroll som fortfarande krävs i enskilda fall, och kommer att leda till ökad rättssäkerhet i samband med offentligt stöd till kultur.

| 15. | ReK förväntar sig därmed att kommissionen klarlägger att lokala tjänster inte utgör ett hot mot handeln samt att det är klaganden och/eller kommissionen som måste påvisa att handeln inom unionen påverkas eller kan komma att påverkas. |
| --- | --- |

15.

ReK förväntar sig därmed att kommissionen klarlägger att lokala tjänster inte utgör ett hot mot handeln samt att det är klaganden och/eller kommissionen som måste påvisa att handeln inom unionen påverkas eller kan komma att påverkas.

| 16. | ReK förväntar sig att lokala och regionala myndigheter i framtiden kommer att kunna bestämma på ett rättssäkert sätt i vilka fall de kan investera i enlighet med reglerna för statligt stöd. |
| --- | --- |

16.

ReK förväntar sig att lokala och regionala myndigheter i framtiden kommer att kunna bestämma på ett rättssäkert sätt i vilka fall de kan investera i enlighet med reglerna för statligt stöd.

| 17. | ReK uttalar sig mot bakgrund av ”Handlingsplanen för mervärdesskatt – mot ett gemensamt mervärdesskatteområde i EU” som presenterades i april 2016, och som behandlas i ett separat yttrande, mot en begränsning av momsbefrielsen för aktiviteter i samband med tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. |
| --- | --- |

17.

ReK uttalar sig mot bakgrund av ”Handlingsplanen för mervärdesskatt – mot ett gemensamt mervärdesskatteområde i EU” som presenterades i april 2016, och som behandlas i ett separat yttrande, mot en begränsning av momsbefrielsen för aktiviteter i samband med tjänster av allmänt ekonomiskt intresse.

Allmänna gruppundantagsförordningen

| 18. | ReK framhäver nyttan av den praktiska handboken för den aktuella allmänna gruppundantagsförordningen (9) som sammanfattar frågor från nationella myndigheter och svar från kommissionen, men konstaterar att svaren inte alltid klargör medlemsstaternas frågor angående tolkningen. |
| --- | --- |

18.

ReK framhäver nyttan av den praktiska handboken för den aktuella allmänna gruppundantagsförordningen (9) som sammanfattar frågor från nationella myndigheter och svar från kommissionen, men konstaterar att svaren inte alltid klargör medlemsstaternas frågor angående tolkningen.

| 19. | ReK välkomnar kommissionens initiativ till ett första samråd om en ny översyn den allmänna gruppundantagsförordningen (10), som pågår fram till den 30 maj 2016 enligt vilket investeringsstöd för hamnar och flygplatser ska undantas från anmälningsplikt eftersom myndigheters och slutliga stödmottagares administrativa börda minskar ju bredare tillämpningsområdet för den allmänna gruppundantagsförordningen fastställs. |
| --- | --- |

19.

ReK välkomnar kommissionens initiativ till ett första samråd om en ny översyn den allmänna gruppundantagsförordningen (10), som pågår fram till den 30 maj 2016 enligt vilket investeringsstöd för hamnar och flygplatser ska undantas från anmälningsplikt eftersom myndigheters och slutliga stödmottagares administrativa börda minskar ju bredare tillämpningsområdet för den allmänna gruppundantagsförordningen fastställs.

| 20. | ReK konstaterar dock att när det gäller hamnar finns det ingen tidigare rättslig grund rörande förenlighetskriterier för investeringsstöd som kunde ha gjort det möjligt för kommissionen att utarbeta ett register på grundval av ökad rättssäkerhet, och uppmanar därför kommissionen att ytterligare undersöka frågan om förekomsten eller frånvaron av statligt stöd med hänvisning till såväl typer av investeringar som storleken på hamnarna, och att ta hänsyn till de särskilda sätt som hamnarna organiseras på i de olika medlemsstaterna och deras allmännyttiga uppdrag. |
| --- | --- |

20.

ReK konstaterar dock att när det gäller hamnar finns det ingen tidigare rättslig grund rörande förenlighetskriterier för investeringsstöd som kunde ha gjort det möjligt för kommissionen att utarbeta ett register på grundval av ökad rättssäkerhet, och uppmanar därför kommissionen att ytterligare undersöka frågan om förekomsten eller frånvaron av statligt stöd med hänvisning till såväl typer av investeringar som storleken på hamnarna, och att ta hänsyn till de särskilda sätt som hamnarna organiseras på i de olika medlemsstaterna och deras allmännyttiga uppdrag.

| 21. | ReK noterar att olika åtgärder som medlemsstaterna vidtagit på området inlandshamnar inte nödvändigtvis utgör statligt stöd om stödmottagaren inte bedriver ekonomisk verksamhet eller om åtgärderna inte har någon påverkan på handeln mellan medlemsstaterna. Detta skulle, under vissa omständigheter, kunna vara fallet med stödåtgärder för hamnintern infrastruktur som är av en helt lokal karaktär eller infrastruktur för inlandshamnar som inte snedvrider konkurrensen eftersom dessa inte ligger i direkt anslutning till havet, vilket omöjliggör såväl handel som vattenvägsförbindelser med andra medlemsstater. |
| --- | --- |

21.

ReK noterar att olika åtgärder som medlemsstaterna vidtagit på området inlandshamnar inte nödvändigtvis utgör statligt stöd om stödmottagaren inte bedriver ekonomisk verksamhet eller om åtgärderna inte har någon påverkan på handeln mellan medlemsstaterna. Detta skulle, under vissa omständigheter, kunna vara fallet med stödåtgärder för hamnintern infrastruktur som är av en helt lokal karaktär eller infrastruktur för inlandshamnar som inte snedvrider konkurrensen eftersom dessa inte ligger i direkt anslutning till havet, vilket omöjliggör såväl handel som vattenvägsförbindelser med andra medlemsstater.

| 22. | ReK anser att det även bör läggas till ett undantag i den allmänna gruppundantagsförordningen när det gäller driftsstöd för hamnar eller åtminstone för en viss kategori hamnar, liksom man begär för vissa flygplatser (se punkt 28). |
| --- | --- |

22.

ReK anser att det även bör läggas till ett undantag i den allmänna gruppundantagsförordningen när det gäller driftsstöd för hamnar eller åtminstone för en viss kategori hamnar, liksom man begär för vissa flygplatser (se punkt 28).

| 23. | ReK uttrycker sin oro över det faktum att efter att hamninfrastruktur har tagits med i den allmänna gruppundantagsförordningen kommer varje offentlig intervention som omfattas av definitionen av statligt stöd och som inte kan dra nytta av undantag att bli föremål för en extremt komplex bedömning med osäkert slutresultat, med sikte på att eventuellt godkännas direkt på grundval av fördraget. Vi uppmanar därför kommissionen att föreslå att det antas särskilda riktlinjer för sådant stöd, om det överstiger undantagströskeln. |
| --- | --- |

23.

ReK uttrycker sin oro över det faktum att efter att hamninfrastruktur har tagits med i den allmänna gruppundantagsförordningen kommer varje offentlig intervention som omfattas av definitionen av statligt stöd och som inte kan dra nytta av undantag att bli föremål för en extremt komplex bedömning med osäkert slutresultat, med sikte på att eventuellt godkännas direkt på grundval av fördraget. Vi uppmanar därför kommissionen att föreslå att det antas särskilda riktlinjer för sådant stöd, om det överstiger undantagströskeln.

| 24. | ReK stöder vid behandlingen av investeringsstöd för regionala flygplatser uttryckligen kommissionens åsikt att det inte är ”lämpligt att fastställa ett tröskelvärde för anmälan när det gäller stödbeloppet eftersom de konkurrensmässiga följderna av en stödåtgärd främst beror på flygplatsens storlek och inte på investeringens storlek”. |
| --- | --- |

24.

ReK stöder vid behandlingen av investeringsstöd för regionala flygplatser uttryckligen kommissionens åsikt att det inte är ”lämpligt att fastställa ett tröskelvärde för anmälan när det gäller stödbeloppet eftersom de konkurrensmässiga följderna av en stödåtgärd främst beror på flygplatsens storlek och inte på investeringens storlek”.

| 25. | ReK förväntar sig att kommissionen säkerställer en harmonisering med befintlig gemenskapslagstiftning vid formuleringen av ”Definitioner för stöd till regionala flygplatser”. |
| --- | --- |

25.

ReK förväntar sig att kommissionen säkerställer en harmonisering med befintlig gemenskapslagstiftning vid formuleringen av ”Definitioner för stöd till regionala flygplatser”.

| 26. | ReK bekräftar sin tidigare ståndpunkt att kommissionen bör koncentrera sig på större flygplatser och att stödåtgärder för mindre flygplatser med en genomsnittlig trafik som inte överskrider 300 000 passagerare per år inte bör falla inom tillämpningsområdet för statliga stöd eftersom de inte kan ha någon nämnvärd påverkan på handeln mellan medlemsstaterna, eftersom dessa flygplatser strukturellt inte har möjlighet att täcka kapital- och driftkostnader (11) och eftersom statligt stöd syftar till att utveckla en säker och ekonomiskt hållbar infrastruktur för flygtrafik i regioner med sämre kommunikationer (12). Man bör naturligtvis låta denna bestämmelse åtföljas av en märkbar höjning av undantagströskeln för stöd till flygplatser som tillhandahåller tjänster av allmänt ekonomiskt intresse (för närvarande fastställd till 200 000 passagerare per år), och åter börja tillämpa det tröskelvärde som gällde före antagandet av det så kallade Almunia-paketet om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, dvs. en miljon passagerare per år. En förutsättning för en sådan tillämpning måste dock vara att en rimlig konnektivitet inte kan tillgodoses på annat sätt. |
| --- | --- |

26.

ReK bekräftar sin tidigare ståndpunkt att kommissionen bör koncentrera sig på större flygplatser och att stödåtgärder för mindre flygplatser med en genomsnittlig trafik som inte överskrider 300 000 passagerare per år inte bör falla inom tillämpningsområdet för statliga stöd eftersom de inte kan ha någon nämnvärd påverkan på handeln mellan medlemsstaterna, eftersom dessa flygplatser strukturellt inte har möjlighet att täcka kapital- och driftkostnader (11) och eftersom statligt stöd syftar till att utveckla en säker och ekonomiskt hållbar infrastruktur för flygtrafik i regioner med sämre kommunikationer (12). Man bör naturligtvis låta denna bestämmelse åtföljas av en märkbar höjning av undantagströskeln för stöd till flygplatser som tillhandahåller tjänster av allmänt ekonomiskt intresse (för närvarande fastställd till 200 000 passagerare per år), och åter börja tillämpa det tröskelvärde som gällde före antagandet av det så kallade Almunia-paketet om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, dvs. en miljon passagerare per år. En förutsättning för en sådan tillämpning måste dock vara att en rimlig konnektivitet inte kan tillgodoses på annat sätt.

| 27. | ReK betvivlar att små flygplatser själva kan lägga ut minimisatsen 25 % av investeringsstödet själva. ReK ber därför kommissionen ta hänsyn till att dessa stöd vanligtvis inte avser att öka kapaciteten utan hänger ihop med behov av infrastruktur. |
| --- | --- |

27.

ReK betvivlar att små flygplatser själva kan lägga ut minimisatsen 25 % av investeringsstödet själva. ReK ber därför kommissionen ta hänsyn till att dessa stöd vanligtvis inte avser att öka kapaciteten utan hänger ihop med behov av infrastruktur.

| 28. | ReK uppmanar kommissionen att i den allmänna gruppundantagsförordningen även lägga till ett undantag av investeringsstöd till flygplatser eftersom kommissionens riktlinjer för investeringsstöd för flygtrafik (riktlinjer från 2014; punkt 112 ff.) innehåller tydliga anvisningar, exempelvis om beräkningen av det initiala finansieringsbehovet som även skulle kunna täckas genom ett undantag. |
| --- | --- |

28.

ReK uppmanar kommissionen att i den allmänna gruppundantagsförordningen även lägga till ett undantag av investeringsstöd till flygplatser eftersom kommissionens riktlinjer för investeringsstöd för flygtrafik (riktlinjer från 2014; punkt 112 ff.) innehåller tydliga anvisningar, exempelvis om beräkningen av det initiala finansieringsbehovet som även skulle kunna täckas genom ett undantag.

| 29. | Kommittén anser det vara nödvändigt att anpassa de befintliga bestämmelserna för hamnar och flygplatser till de yttersta randområdenas situation, i fråga om både investeringsstöd och driftsstöd, med tanke på att dessa regioner har en mycket dålig tillgänglighet och är helt beroende av luft- och sjöfart, som är de enda användbara transportalternativen i dessa isolerade områden. |
| --- | --- |

29.

Kommittén anser det vara nödvändigt att anpassa de befintliga bestämmelserna för hamnar och flygplatser till de yttersta randområdenas situation, i fråga om både investeringsstöd och driftsstöd, med tanke på att dessa regioner har en mycket dålig tillgänglighet och är helt beroende av luft- och sjöfart, som är de enda användbara transportalternativen i dessa isolerade områden.

| 30. | ReK pläderar i samband med investeringsstöd för kultur och bevarande av kulturarvet samt för driftstöd för kultur och bevarande av kulturarvet, för en hundraprocentig, i stället för en femtioprocentig, ökning av det tröskelvärde som föreslås i översynen av den allmänna gruppundantagsförordningen (förslag från kommissionen: en ökning från 100 till 150 miljoner euro per projekt och från 50 till 75 miljoner euro per företag och år). Vi efterlyser en bättre anpassning av standarderna och villkoren i gruppundantagsförordningen till innehållet i meddelandet om begreppet statligt stöd, eftersom meddelandet inför vissa grundläggande förtydliganden, som har välkomnats av medlemsstaterna men som inte har samma bindande verkan som en direkt tillämplig förordning, såsom den allmänna gruppundantagsförordningen. |
| --- | --- |

30.

ReK pläderar i samband med investeringsstöd för kultur och bevarande av kulturarvet samt för driftstöd för kultur och bevarande av kulturarvet, för en hundraprocentig, i stället för en femtioprocentig, ökning av det tröskelvärde som föreslås i översynen av den allmänna gruppundantagsförordningen (förslag från kommissionen: en ökning från 100 till 150 miljoner euro per projekt och från 50 till 75 miljoner euro per företag och år). Vi efterlyser en bättre anpassning av standarderna och villkoren i gruppundantagsförordningen till innehållet i meddelandet om begreppet statligt stöd, eftersom meddelandet inför vissa grundläggande förtydliganden, som har välkomnats av medlemsstaterna men som inte har samma bindande verkan som en direkt tillämplig förordning, såsom den allmänna gruppundantagsförordningen.

| 31. | I överensstämmelse med den begärda ökningen av tröskelvärdet i föregående punkt efterlyser ReK även, när det gäller investeringsstöd och driftsstöd för kultur och bevarande av kulturarvet, en ökning av tröskelvärdet från 1 till 2 miljoner euro under vilket man kan tillämpa stödberäkningsmetoden i artikel 53.8 i förordning (EU) nr 651/2014, dvs. fastställa det högsta stödbeloppet till 80 % av de stödberättigande kostnaderna (som alternativ till metoden i artikel 53.6 och 53.7 i förordning (EU) nr 651/2014). |
| --- | --- |

31.

I överensstämmelse med den begärda ökningen av tröskelvärdet i föregående punkt efterlyser ReK även, när det gäller investeringsstöd och driftsstöd för kultur och bevarande av kulturarvet, en ökning av tröskelvärdet från 1 till 2 miljoner euro under vilket man kan tillämpa stödberäkningsmetoden i artikel 53.8 i förordning (EU) nr 651/2014, dvs. fastställa det högsta stödbeloppet till 80 % av de stödberättigande kostnaderna (som alternativ till metoden i artikel 53.6 och 53.7 i förordning (EU) nr 651/2014).

| 32. | ReK uppmanar kommissionen att klarlägga läget för statliga investeringsstöd för infrastrukturåtgärder i översynen av den allmänna gruppundantagsförordningen. På grundval av beslutet om Propapier/Eisenhüttenstadt av den 1 oktober 2014 (13) bör man vid infrastrukturåtgärder alltid utvärdera om stödets positiva följder för regional utveckling väger upp den negativa inverkan på konkurrensen. |
| --- | --- |

32.

ReK uppmanar kommissionen att klarlägga läget för statliga investeringsstöd för infrastrukturåtgärder i översynen av den allmänna gruppundantagsförordningen. På grundval av beslutet om Propapier/Eisenhüttenstadt av den 1 oktober 2014 (13) bör man vid infrastrukturåtgärder alltid utvärdera om stödets positiva följder för regional utveckling väger upp den negativa inverkan på konkurrensen.

| 33. | Kommittén förväntar sig att infrastruktur för idrott och multifunktionell infrastruktur för fritidsaktiviteter likställs i översynen av den allmänna gruppundantagsförordningen så att även driftstöd för multifunktionell infrastruktur för fritidsaktiviteter på upp till två miljoner euro per infrastruktur och år undantas. |
| --- | --- |

33.

Kommittén förväntar sig att infrastruktur för idrott och multifunktionell infrastruktur för fritidsaktiviteter likställs i översynen av den allmänna gruppundantagsförordningen så att även driftstöd för multifunktionell infrastruktur för fritidsaktiviteter på upp till två miljoner euro per infrastruktur och år undantas.

Tjänster av allmänt ekonomiskt intresse

| 34. | ReK förespråkar en dynamisk utvidgning av begreppet tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. Nya sociala tjänster, till exempel sociala tjänster inom ramen för det inledande mottagandet och integrationen av flyktingar och migranter eller digital infrastruktur i regioner där marknaden misslyckas, exempelvis i regioner som står inför demografiska utmaningar, skulle på grund av behovet av ett heltäckande nät för medborgarna kunna betraktas som allmännyttiga tjänster. Framtida nyutvecklingar bör också utvärderas regelbundet och vid behov definieras som tjänster av allmänt ekonomiskt intresse av medlemsstaterna. |
| --- | --- |

34.

ReK förespråkar en dynamisk utvidgning av begreppet tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. Nya sociala tjänster, till exempel sociala tjänster inom ramen för det inledande mottagandet och integrationen av flyktingar och migranter eller digital infrastruktur i regioner där marknaden misslyckas, exempelvis i regioner som står inför demografiska utmaningar, skulle på grund av behovet av ett heltäckande nät för medborgarna kunna betraktas som allmännyttiga tjänster. Framtida nyutvecklingar bör också utvärderas regelbundet och vid behov definieras som tjänster av allmänt ekonomiskt intresse av medlemsstaterna.

| 35. | ReK kritiserar att kommissionen i det senaste meddelandet om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse har försökt att utöka sitt bedömningsutrymme i frågan om vad som kan definieras som tjänster av allmänt ekonomiskt intresse genom nämnandet av ”normala marknadsvillkor” (14). Detta strider mot principerna för lokal och regional självförvaltning och utgör ett i praktiken mycket svårbevisat kriterium för myndigheter. |
| --- | --- |

35.

ReK kritiserar att kommissionen i det senaste meddelandet om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse har försökt att utöka sitt bedömningsutrymme i frågan om vad som kan definieras som tjänster av allmänt ekonomiskt intresse genom nämnandet av ”normala marknadsvillkor” (14). Detta strider mot principerna för lokal och regional självförvaltning och utgör ett i praktiken mycket svårbevisat kriterium för myndigheter.

| 36. | ReK påpekar att det fjärde kriteriet som fastställdes i Altmarkdomen enbart skulle ge medlemsstaterna ett incitament för att tillämpa reglerna för offentlig upphandling i stället för att använda tjänster av allmänt ekonomiskt intresse som utgångspunkt. När det gäller det andra alternativet i det fjärde Altmarkkriteriet, dvs. resultatet av en jämförande analys av ett genomsnittligt och välskött företag som är utrustat med lämpliga medel, ställs lokala och regionala myndigheter inför problemet att de saknar riktmärken i de fall där inga privata företag är verksamma i en berörd sektor. ReK uppmanar därför kommissionen att utveckla en detaljerad riktlinje när det gäller uppfyllandet av det fjärde Altmarkkriteriet för vad som utgör ett genomsnittligt och välskött företag utrustat med lämpliga medel, även med hjälp av marknadsundersökningar för att fastställa vissa standardkostnader, för att underlätta för myndigheter och därmed undanta vissa aktiviteter i samband med tjänster av allmänt ekonomiskt intresse från bedömning av statligt stöd. |
| --- | --- |

36.

ReK påpekar att det fjärde kriteriet som fastställdes i Altmarkdomen enbart skulle ge medlemsstaterna ett incitament för att tillämpa reglerna för offentlig upphandling i stället för att använda tjänster av allmänt ekonomiskt intresse som utgångspunkt. När det gäller det andra alternativet i det fjärde Altmarkkriteriet, dvs. resultatet av en jämförande analys av ett genomsnittligt och välskött företag som är utrustat med lämpliga medel, ställs lokala och regionala myndigheter inför problemet att de saknar riktmärken i de fall där inga privata företag är verksamma i en berörd sektor. ReK uppmanar därför kommissionen att utveckla en detaljerad riktlinje när det gäller uppfyllandet av det fjärde Altmarkkriteriet för vad som utgör ett genomsnittligt och välskött företag utrustat med lämpliga medel, även med hjälp av marknadsundersökningar för att fastställa vissa standardkostnader, för att underlätta för myndigheter och därmed undanta vissa aktiviteter i samband med tjänster av allmänt ekonomiskt intresse från bedömning av statligt stöd.

| 37. | ReK anser att det är absolut nödvändigt att granska definitionen av ”rimlig vinst”, i synnerhet med hänsyn till att sådan vinst ofta återinvesteras i tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, även genom incitament eller en ökning av procentsatsen för tydlig rimlig vinst. |
| --- | --- |

37.

ReK anser att det är absolut nödvändigt att granska definitionen av ”rimlig vinst”, i synnerhet med hänsyn till att sådan vinst ofta återinvesteras i tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, även genom incitament eller en ökning av procentsatsen för tydlig rimlig vinst.

| 38. | ReK upprepar sitt krav på en höjning av tröskelvärdena för reglerna om stöd av mindre betydelse för tillhandahållandet av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. Tröskelvärdena för att pröva stödets överensstämmelse med fördraget vid tjänster av allmänt ekonomiskt intresse bör ligga på en miljon euro i varje enskilt fall under tre beskattningsår. Under detta tröskelvärde anses stödet inte uppfylla samtliga kriterier för statligt stöd eftersom det på grund av den lokala omfattningen alls inte heller kan förekomma någon gränsöverskridande inverkan på handeln eller snedvridning av konkurrensen som hotar den inre marknaden. |
| --- | --- |

38.

ReK upprepar sitt krav på en höjning av tröskelvärdena för reglerna om stöd av mindre betydelse för tillhandahållandet av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. Tröskelvärdena för att pröva stödets överensstämmelse med fördraget vid tjänster av allmänt ekonomiskt intresse bör ligga på en miljon euro i varje enskilt fall under tre beskattningsår. Under detta tröskelvärde anses stödet inte uppfylla samtliga kriterier för statligt stöd eftersom det på grund av den lokala omfattningen alls inte heller kan förekomma någon gränsöverskridande inverkan på handeln eller snedvridning av konkurrensen som hotar den inre marknaden.

| 39. | ReK anser att tröskeln för befrielse av ersättning till företag som tillhandahåller tjänster av allmänt ekonomiskt intresse från anmälningsplikt enligt artikel 108.3 i EUF-fördraget som uppgår till endast 15 miljoner euro per år bör höjas till den ursprungliga tröskeln 30 miljoner euro, som gällde före 2011. |
| --- | --- |

39.

ReK anser att tröskeln för befrielse av ersättning till företag som tillhandahåller tjänster av allmänt ekonomiskt intresse från anmälningsplikt enligt artikel 108.3 i EUF-fördraget som uppgår till endast 15 miljoner euro per år bör höjas till den ursprungliga tröskeln 30 miljoner euro, som gällde före 2011.

| 40. | ReK förespråkar en förlängning av bestämmelsens löptid på tio år för besluten om tilldelning för att bättre återspegla kostnaderna för tilldelning och amortering av investeringar av enheter som tillhandahåller tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. |
| --- | --- |

40.

ReK förespråkar en förlängning av bestämmelsens löptid på tio år för besluten om tilldelning för att bättre återspegla kostnaderna för tilldelning och amortering av investeringar av enheter som tillhandahåller tjänster av allmänt ekonomiskt intresse.

| 41. | ReK pläderar dessutom för en utökning av den definition av subventionerat boende som fastställdes i kommissions beslut av den 20 december 2011. För att säkerställa medlemsstaternas stora handlingsutrymme rörande tillhandahållande, finansiering och organisation av subventionerat boende samt den demokratiska självständigheten i beslutsfattandet, bör begränsningen av subventionerat boende till ”behövande eller socialt utsatta grupper” tas bort. Rätten till adekvata bostäder till rimlig kostnad bör prioriteras högre, eftersom bostadsmarknadens bristande förmåga att tillgodose det totala behovet av bostäder inte bara drabbar människor som inte har någon tillgång alls till bostäder, utan även boende i hälsovådliga, otillfredsställande eller överbefolkade bostäder samt människor som lägger merparten av sin inkomst på hyran eller på månadsbetalningar av bolån. |
| --- | --- |

41.

ReK pläderar dessutom för en utökning av den definition av subventionerat boende som fastställdes i kommissions beslut av den 20 december 2011. För att säkerställa medlemsstaternas stora handlingsutrymme rörande tillhandahållande, finansiering och organisation av subventionerat boende samt den demokratiska självständigheten i beslutsfattandet, bör begränsningen av subventionerat boende till ”behövande eller socialt utsatta grupper” tas bort. Rätten till adekvata bostäder till rimlig kostnad bör prioriteras högre, eftersom bostadsmarknadens bristande förmåga att tillgodose det totala behovet av bostäder inte bara drabbar människor som inte har någon tillgång alls till bostäder, utan även boende i hälsovådliga, otillfredsställande eller överbefolkade bostäder samt människor som lägger merparten av sin inkomst på hyran eller på månadsbetalningar av bolån.

| 42. | ReK fordrar kapacitetsbyggande åtgärder mellan kommissionen och medlemsstaterna för att förbättra kunskapen om stöd i samband med tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. Det måste finnas en direkt dialog mellan kommissionen och lokala och regionala myndigheter och rådgivning bör erbjudas. |
| --- | --- |

42.

ReK fordrar kapacitetsbyggande åtgärder mellan kommissionen och medlemsstaterna för att förbättra kunskapen om stöd i samband med tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. Det måste finnas en direkt dialog mellan kommissionen och lokala och regionala myndigheter och rådgivning bör erbjudas.

| 43. | ReK uppmanar medlemsstaterna att tillsammans med kommissionen upprätta lämpliga kommunikations- och samordningsförfaranden samt utveckla riktlinjer för myndigheter för att underlätta de komplicerade granskningarna av stöd i samband med tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. ReK förväntar sig även att medlemsstaterna när de sammanställer nationella rapporter om Almuniapaketets genomförande inkludera lokala och regionala myndigheter och deras organisationer för att säkerställa en realistisk kartläggning av konkreta problem och utmaningar som hänger ihop med tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. |
| --- | --- |

43.

ReK uppmanar medlemsstaterna att tillsammans med kommissionen upprätta lämpliga kommunikations- och samordningsförfaranden samt utveckla riktlinjer för myndigheter för att underlätta de komplicerade granskningarna av stöd i samband med tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. ReK förväntar sig även att medlemsstaterna när de sammanställer nationella rapporter om Almuniapaketets genomförande inkludera lokala och regionala myndigheter och deras organisationer för att säkerställa en realistisk kartläggning av konkreta problem och utmaningar som hänger ihop med tjänster av allmänt ekonomiskt intresse.

| 44. | ReK begär en preskriptionstid för klagande på fem år från tidpunkten då ersättningen eller investeringsstödet först betalas ut, för att säkerställa rättssäkerhet för lokala och regionala myndigheter. Den hittills gällande tiden under vilken kommissionen kan inleda ett förfarande som leder till ett beslut om återbetalningskrav (tio år från dagen då stödmottagaren mottog det rättsstridiga stödet), som i praktiken även fungerar som preskriptionstid för överklagande av stöd, är för lång. Lokala och regionala myndigheter, liksom de företag som mottar stöd, behöver en större rättssäkerhet. En preskriptionstid på tio år, plus den tid som krävs för förfarandena, leder till att man måste återkräva stöd som beviljats så mycket som 20 eller 25 år tidigare. En så lång tid är oproportionerlig och inkräktar på lokala och regionala myndigheters samt företags behov, eftersom de ofta inte har råd att anlita en juridisk expert. Dessutom omintetgör detta ett av målen för återkrav av statligt stöd: att återställa den tidigare konkurrenssituationen. |
| --- | --- |

44.

ReK begär en preskriptionstid för klagande på fem år från tidpunkten då ersättningen eller investeringsstödet först betalas ut, för att säkerställa rättssäkerhet för lokala och regionala myndigheter. Den hittills gällande tiden under vilken kommissionen kan inleda ett förfarande som leder till ett beslut om återbetalningskrav (tio år från dagen då stödmottagaren mottog det rättsstridiga stödet), som i praktiken även fungerar som preskriptionstid för överklagande av stöd, är för lång. Lokala och regionala myndigheter, liksom de företag som mottar stöd, behöver en större rättssäkerhet. En preskriptionstid på tio år, plus den tid som krävs för förfarandena, leder till att man måste återkräva stöd som beviljats så mycket som 20 eller 25 år tidigare. En så lång tid är oproportionerlig och inkräktar på lokala och regionala myndigheters samt företags behov, eftersom de ofta inte har råd att anlita en juridisk expert. Dessutom omintetgör detta ett av målen för återkrav av statligt stöd: att återställa den tidigare konkurrenssituationen.

| 45. | ReK anser det nödvändigt att endast de personer som är direkt ekonomiskt berörda kan vara klagande. Gruppen av parter som nu kan väcka talan, dvs. ”en medlemsstat eller en person, ett företag eller en företagssammanslutning, vars intressen kan påverkas av att stöd beviljas, framför allt stödmottagaren, konkurrerande företag och branschorganisationer” enligt artikel 20 tillsammans med artikel 1 led h i procedurförordning är fortfarande för stor. |
| --- | --- |

45.

ReK anser det nödvändigt att endast de personer som är direkt ekonomiskt berörda kan vara klagande. Gruppen av parter som nu kan väcka talan, dvs. ”en medlemsstat eller en person, ett företag eller en företagssammanslutning, vars intressen kan påverkas av att stöd beviljas, framför allt stödmottagaren, konkurrerande företag och branschorganisationer” enligt artikel 20 tillsammans med artikel 1 led h i procedurförordning är fortfarande för stor.

Bryssel den 11 oktober 2016.

Markku MARKKULA

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

(1)  Se tillkännagivandet av den 19 maj 2016: http://ec.europa.eu/competition/state_aid/modernisation/notice_aid_en.html

1

(2)  http://europa.eu/rapid/press-release_IP-16-622_sv.htm

2

(3)  Se punkt 29 i ReK:s yttrande av den 30 november 2012 om ”Modernisering av det statliga stödet i EU”.

3

(4)  http://europa.eu/rapid/press-release_STATEMENT-15-4646_en.htm

4

(5)  Se punkt 20 i ReK:s yttrande av den 3 december 2014 om ”Främjande av kvaliteten på de offentliga utgifterna i frågor som omfattas av EU-åtgärder” BUDG-V-009.

5

(6)  http://ec.europa.eu/competition/consultations/2014_state_aid_notion/index_en.html

6

(7)  http://europa.eu/rapid/press-release_IP-15-4889_de.htm om offentliga sjukhus i Hradec Králové/CZ (SA.37432), Vårdcentralen i Durmersheim/DE (SA.37904), Städtische Projektgesellschaft ”Wirtschaftsbüro Gaarden” (Kiel)/DE (SA.33149), Landgrafen-Klinik/DE (SA.38035), Investeringsstöd för hamnen i Lauwersoog/NL (SA.39403), Glenmore Lodge/UK (SA.37963), Medlemsägd golfklubb/UK (SA.38208).

7

(8)  Se punkterna 196 och 197 i kommissionens tillkännagivande om begreppet statligt stöd i enlighet med artikel 107.1 i EUF-fördraget.

8

(9)  http://ec.europa.eu/competition/state_aid/legislation/practical_guide_gber_en.pdf

9

(10)  http://ec.europa.eu/competition/consultations/2016_gber_review/index_en.html

10

(11)  ReK:s yttrande om ”EU:s riktlinjer för statligt stöd till flygplatser och flygbolag” av den 28 november 2013, COTER-V-043.

11

(12)  Se kommissionens beslut om flygplatsen Angoulême, 23.7.2014: http://europa.eu/rapid/press-release_MEMO-14-498_en.htm

12

(13)  Registret för statligt stöd, GD Konkurrens, SA.23827.

13

(14)  Se punkt 48: ”[...] det vore olämpligt att ålägga särskilda skyldigheter rörande allmännyttiga tjänster för sådan verksamhet som företag som bedriver verksamhet på normala marknadsvillkor redan tillhandahåller eller kan tillhandahålla på ett tillfredsställande sätt och i allmänhetens intresse på villkor som staten fastställer. Det kan till exempel röra sig om pris, objektiva kvalitetsegenskaper, kontinuitet och tillgång till tjänsten”.

14

---

| 21.3.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 88/28 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 88/28

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Digitalisering av den europeiska industrin

(2017/C 088/06)

| Föredragande: | Kieran McCarthy (IE–EA), Cork City Council |
| --- | --- |
| Referensdokument: | Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Digitalisering av den europeiska industrin: Hur vi kan utnyttja den digitala inre marknadens alla möjligheter
  COM(2016) 180 final |

Föredragande:

Kieran McCarthy (IE–EA), Cork City Council

Referensdokument:

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Digitalisering av den europeiska industrin: Hur vi kan utnyttja den digitala inre marknadens alla möjligheter

COM(2016) 180 final

POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

Att forma ett samhälle som kännetecknas av förändring och innovation: framtida utmaningar

| 1. | Europeiska regionkommittén välkomnar Europeiska kommissionens meddelande om Digitalisering av den europeiska industrin: Hur vi kan utnyttja den digitala inre marknadens alla möjligheter och det paket med möjliggörande åtgärder som kommissionen föreslår för att öppna upp de möjligheter som strategin för den digitala inre marknaden ger upphov till. Europas framtida ekonomiska tillväxt- och sysselsättningsutsikter, men också den sociala sammanhållningen, är i allt högre grad avhängiga av förmågan att förstå, ta till sig och utnyttja alla aspekter av innovationssamhället i dess regioner. |
| --- | --- |

1.

Europeiska regionkommittén välkomnar Europeiska kommissionens meddelande om Digitalisering av den europeiska industrin: Hur vi kan utnyttja den digitala inre marknadens alla möjligheter och det paket med möjliggörande åtgärder som kommissionen föreslår för att öppna upp de möjligheter som strategin för den digitala inre marknaden ger upphov till. Europas framtida ekonomiska tillväxt- och sysselsättningsutsikter, men också den sociala sammanhållningen, är i allt högre grad avhängiga av förmågan att förstå, ta till sig och utnyttja alla aspekter av innovationssamhället i dess regioner.

| 2. | ReK understryker att EU:s digitala inre marknad bärs upp av sina 500 miljoner konsumenter och är det allra kraftfullaste politiska instrument som EU och dess medlemsstater och regioner förfogar över för att stimulera innovation, tillväxt och sysselsättning. |
| --- | --- |

2.

ReK understryker att EU:s digitala inre marknad bärs upp av sina 500 miljoner konsumenter och är det allra kraftfullaste politiska instrument som EU och dess medlemsstater och regioner förfogar över för att stimulera innovation, tillväxt och sysselsättning.

| 3. | Kommittén är medveten om att det pågår en industriell revolution som drivs av nya generationer av digital teknik, såsom stordata, och av olika nya tillämpningar inom den digitala tekniken för att lösa lokala och sektoriella problem. Utmaningen för den europeiska industrin är att fullt ut och så snabbt som möjligt utnyttja de digitala möjligheterna. Möjligheterna för företag inom traditionell och icke-teknologisk industri, i synnerhet små och medelstora företag, att fullt ut ta till sig digitaliseringen som ett sätt att öka och befästa sin konkurrenskraft kan inte överskattas. |
| --- | --- |

3.

Kommittén är medveten om att det pågår en industriell revolution som drivs av nya generationer av digital teknik, såsom stordata, och av olika nya tillämpningar inom den digitala tekniken för att lösa lokala och sektoriella problem. Utmaningen för den europeiska industrin är att fullt ut och så snabbt som möjligt utnyttja de digitala möjligheterna. Möjligheterna för företag inom traditionell och icke-teknologisk industri, i synnerhet små och medelstora företag, att fullt ut ta till sig digitaliseringen som ett sätt att öka och befästa sin konkurrenskraft kan inte överskattas.

| 4. | EU:s IKT-sektor utgör en betydande andel av ekonomin: Den sysselsätter mer än 6 miljoner människor och står för omkring 4 % av BNP. I nyligen genomförda studier uppskattar man att digitaliseringen av produkter och tjänster – om den utnyttjas fullt ut – har potential att bidra med mer än 110 miljarder euro per år i inkomster för industrin i EU under de kommande fem åren. |
| --- | --- |

4.

EU:s IKT-sektor utgör en betydande andel av ekonomin: Den sysselsätter mer än 6 miljoner människor och står för omkring 4 % av BNP. I nyligen genomförda studier uppskattar man att digitaliseringen av produkter och tjänster – om den utnyttjas fullt ut – har potential att bidra med mer än 110 miljarder euro per år i inkomster för industrin i EU under de kommande fem åren.

Konvergens mellan alla sektorer

| 5. | Kommittén håller med om att två särskilt viktiga framgångsfaktorer för att fullt utnyttja en digital inre marknad är a) en ytterst konkurrenskraftig europeisk digital industri i kombination med b) den privata och den offentliga sektorns villighet att anpassa sig genom att integrera de digitala innovationer som uppstår i deras verksamhet, för att se till att alla medborgare får tillgång till tjänster av hög kvalitet. Vi vill framhålla att undanröjande av regleringsrelaterade hinder, minskad byråkrati och en modernisering av EU:s lagstiftning också har en avgörande betydelse. |
| --- | --- |

5.

Kommittén håller med om att två särskilt viktiga framgångsfaktorer för att fullt utnyttja en digital inre marknad är a) en ytterst konkurrenskraftig europeisk digital industri i kombination med b) den privata och den offentliga sektorns villighet att anpassa sig genom att integrera de digitala innovationer som uppstår i deras verksamhet, för att se till att alla medborgare får tillgång till tjänster av hög kvalitet. Vi vill framhålla att undanröjande av regleringsrelaterade hinder, minskad byråkrati och en modernisering av EU:s lagstiftning också har en avgörande betydelse.

| 6. | Vi betonar att företag av alla storlekar i alla regioner och sektorer kan bygga vidare på de europeiska styrkorna på IKT-området genom att skapa digitala industriplattformar i syfte att utveckla digital teknik, från komponenter till utrustning och mjukvara, för konsumentmarknader och på webb- och dataplattformar samt relevanta tillämpningar och tjänster. |
| --- | --- |

6.

Vi betonar att företag av alla storlekar i alla regioner och sektorer kan bygga vidare på de europeiska styrkorna på IKT-området genom att skapa digitala industriplattformar i syfte att utveckla digital teknik, från komponenter till utrustning och mjukvara, för konsumentmarknader och på webb- och dataplattformar samt relevanta tillämpningar och tjänster.

| 7. | Vi betonar också att strategin för den digitala inre marknaden, särskilt pelaren för att ”maximera den digitala ekonomins tillväxtpotential”, omfattar alla viktiga faktorer som kan driva på industrins digitalisering med åtgärder på områden som dataekonomin, sakernas internet, datormoln, färdigheter och e-förvaltning. Det faktum att flera andra typer av teknik konvergerar driver alltmer på den digitala förändringen, framför allt robotteknik, artificiell intelligens och 3D-utskrifter. |
| --- | --- |

7.

Vi betonar också att strategin för den digitala inre marknaden, särskilt pelaren för att ”maximera den digitala ekonomins tillväxtpotential”, omfattar alla viktiga faktorer som kan driva på industrins digitalisering med åtgärder på områden som dataekonomin, sakernas internet, datormoln, färdigheter och e-förvaltning. Det faktum att flera andra typer av teknik konvergerar driver alltmer på den digitala förändringen, framför allt robotteknik, artificiell intelligens och 3D-utskrifter.

| 8. | Kommittén uppmuntrar till fortsatta investeringar i tre av de övergripande avtalsbaserade offentlig–privata partnerskapen inom ramen för Horisont 2020 – Fabriker för framtiden, Hållbar processindustri genom resurs- och energieffektivitet och Det gemensamma företaget för biobaserade industrier. |
| --- | --- |

8.

Kommittén uppmuntrar till fortsatta investeringar i tre av de övergripande avtalsbaserade offentlig–privata partnerskapen inom ramen för Horisont 2020 – Fabriker för framtiden, Hållbar processindustri genom resurs- och energieffektivitet och Det gemensamma företaget för biobaserade industrier.

Erkännande av skillnader

| 9. | De flesta beslutsfattare inom industrin har svårt att bestämma när, hur mycket och i vilken teknik de ska investera. Omkring 60 % av de stora industrierna och mer än 90 % av de små och medelstora företagen känner att de släpar efter när det gäller digital innovation. |
| --- | --- |

9.

De flesta beslutsfattare inom industrin har svårt att bestämma när, hur mycket och i vilken teknik de ska investera. Omkring 60 % av de stora industrierna och mer än 90 % av de små och medelstora företagen känner att de släpar efter när det gäller digital innovation.

| 10. | Den snabba utvecklingen och den allt bredare användningen av digital teknik gör också att det krävs en snabb modernisering av den befintliga lagstiftningen för att hålla jämna steg med en innovation av aldrig tidigare skådat mått. |
| --- | --- |

10.

Den snabba utvecklingen och den allt bredare användningen av digital teknik gör också att det krävs en snabb modernisering av den befintliga lagstiftningen för att hålla jämna steg med en innovation av aldrig tidigare skådat mått.

| 11. | Kommittén håller med om att mer måste göras för att underlätta samordningen av den stora men fragmenterade verksamheten inom forskning, utveckling och innovation i Europa inom andra viktiga digitala teknikområden. |
| --- | --- |

11.

Kommittén håller med om att mer måste göras för att underlätta samordningen av den stora men fragmenterade verksamheten inom forskning, utveckling och innovation i Europa inom andra viktiga digitala teknikområden.

| 12. | En bredare förståelse av interoperabilitet som relevant inte bara för offentlig förvaltning utan för alla sektorer (t.ex. som ett sätt att säkerställa att konsumenternas fria val inte äventyras av restriktioner som åläggs av enskilda teknikföretags egna system) är absolut nödvändig för att man ska kunna utveckla sakernas internet och uppnå ett smidigt flöde av data mellan alla regioner. Det är tydligt att det måste finnas tillgång till gemensamma format, standarder och specifikationer. |
| --- | --- |

12.

En bredare förståelse av interoperabilitet som relevant inte bara för offentlig förvaltning utan för alla sektorer (t.ex. som ett sätt att säkerställa att konsumenternas fria val inte äventyras av restriktioner som åläggs av enskilda teknikföretags egna system) är absolut nödvändig för att man ska kunna utveckla sakernas internet och uppnå ett smidigt flöde av data mellan alla regioner. Det är tydligt att det måste finnas tillgång till gemensamma format, standarder och specifikationer.

| 13. | ReK anser att det är mycket viktigt att Europeiska kommissionens program för bättre lagstiftning, Refit, riktas in på hinder för innovation och tar upp hur de kan avskaffas eller minskas med hjälp av nya regleringsmetoder enligt vad som anges i strategin för den inre marknaden. ReK understryker i detta sammanhang att de lokala och regionala myndigheterna måste ses som viktiga partner i samband med Refit-processen och inte som berörda parter, eftersom det är de som genomför de flesta av de beslut som fattas på EU-nivå. |
| --- | --- |

13.

ReK anser att det är mycket viktigt att Europeiska kommissionens program för bättre lagstiftning, Refit, riktas in på hinder för innovation och tar upp hur de kan avskaffas eller minskas med hjälp av nya regleringsmetoder enligt vad som anges i strategin för den inre marknaden. ReK understryker i detta sammanhang att de lokala och regionala myndigheterna måste ses som viktiga partner i samband med Refit-processen och inte som berörda parter, eftersom det är de som genomför de flesta av de beslut som fattas på EU-nivå.

| 14. | Kommittén uppmanar kommissionen att samarbeta närmare med industrier och företag av alla storlekar samt alla förvaltningsnivåer och aktörer för att identifiera och minska de regleringsrelaterade hindren för en digitalisering av den europeiska industrin samt förenkla befintlig lagstiftning. |
| --- | --- |

14.

Kommittén uppmanar kommissionen att samarbeta närmare med industrier och företag av alla storlekar samt alla förvaltningsnivåer och aktörer för att identifiera och minska de regleringsrelaterade hindren för en digitalisering av den europeiska industrin samt förenkla befintlig lagstiftning.

| 15. | En effektiv standardiseringsmiljö för IKT är avgörande för digitaliseringen av den europeiska industrin och central för den digitala inre marknaden genom att utrustning och tjänster problemfritt kan kopplas samman över gränserna och mellan olika former av teknik. Åtgärder i detta hänseende måste strategiskt riktas in på fem prioriterade områden för standardiseringsåtgärder – 5G, datormoln, sakernas internet, datateknik och it-säkerhet. |
| --- | --- |

15.

En effektiv standardiseringsmiljö för IKT är avgörande för digitaliseringen av den europeiska industrin och central för den digitala inre marknaden genom att utrustning och tjänster problemfritt kan kopplas samman över gränserna och mellan olika former av teknik. Åtgärder i detta hänseende måste strategiskt riktas in på fem prioriterade områden för standardiseringsåtgärder – 5G, datormoln, sakernas internet, datateknik och it-säkerhet.

| 16. | ReK understryker att de prioriterade IKT-standarderna för den digitala inre marknaden bör riktas in på att säkra en rimlig avkastning på investeringar, vilket ska stimulera global forskning, utveckling och innovation, och skapa en hållbar standardiseringsprocess, samtidigt som man ser till att det finns bred tillgång till teknik på en öppen och konkurrenspräglad marknad. |
| --- | --- |

16.

ReK understryker att de prioriterade IKT-standarderna för den digitala inre marknaden bör riktas in på att säkra en rimlig avkastning på investeringar, vilket ska stimulera global forskning, utveckling och innovation, och skapa en hållbar standardiseringsprocess, samtidigt som man ser till att det finns bred tillgång till teknik på en öppen och konkurrenspräglad marknad.

| 17. | På många tekniska domäner lämpar sig inte längre den traditionella cykeln för utveckling, testning och standardisering för den komplexa konvergerade teknikens snabba utveckling. |
| --- | --- |

17.

På många tekniska domäner lämpar sig inte längre den traditionella cykeln för utveckling, testning och standardisering för den komplexa konvergerade teknikens snabba utveckling.

| 18. | Kommittén påpekar att arbetet i en digitaliserad ekonomi också kommer att kräva allt större fokus på nya färdigheter och kompetenser, bl.a. mer kreativitet, kommunikationsförmåga och anpassningsförmåga, vilket kräver en enorm kompetenshöjning för arbetskraften på alla nivåer. |
| --- | --- |

18.

Kommittén påpekar att arbetet i en digitaliserad ekonomi också kommer att kräva allt större fokus på nya färdigheter och kompetenser, bl.a. mer kreativitet, kommunikationsförmåga och anpassningsförmåga, vilket kräver en enorm kompetenshöjning för arbetskraften på alla nivåer.

| 19. | Vidareutveckling av sakernas internet och stordata innebär även betydande utmaningar vad gäller förtroende och säkerhet för alla företag och för att vinna allmänhetens acceptans. |
| --- | --- |

19.

Vidareutveckling av sakernas internet och stordata innebär även betydande utmaningar vad gäller förtroende och säkerhet för alla företag och för att vinna allmänhetens acceptans.

Erkännande av behovet av synergier

| 20. | Varje tänkbar ansträngning bör göras på detta område för att inrätta starka och fokuserade partnerskap på regional och nationell nivå samt på EU-nivå i syfte att uppbåda betydande privata investeringar och uppnå banbrytande effekter på konkurrenskraften genom utveckling av kommersialiserade varor och tjänster. Detta skulle också möjliggöra utbyten av erfarenheter, kunskaper och idéer mellan dessa partner i syfte att dra största möjliga nytta av synergieffekter och undvika onödiga överlappningar. Ett nätverk av partnerskap skulle exempelvis kunna inrättas. |
| --- | --- |

20.

Varje tänkbar ansträngning bör göras på detta område för att inrätta starka och fokuserade partnerskap på regional och nationell nivå samt på EU-nivå i syfte att uppbåda betydande privata investeringar och uppnå banbrytande effekter på konkurrenskraften genom utveckling av kommersialiserade varor och tjänster. Detta skulle också möjliggöra utbyten av erfarenheter, kunskaper och idéer mellan dessa partner i syfte att dra största möjliga nytta av synergieffekter och undvika onödiga överlappningar. Ett nätverk av partnerskap skulle exempelvis kunna inrättas.

| 21. | Kommittén vill att man ytterligare undersöker vilket mervärde ett utökat samarbete mellan nationella och regionala beslutsfattare på innovationsområdet skulle ge, med beaktande av begreppet smart specialisering och framväxande mellanregionala bottom-up-initiativ. |
| --- | --- |

21.

Kommittén vill att man ytterligare undersöker vilket mervärde ett utökat samarbete mellan nationella och regionala beslutsfattare på innovationsområdet skulle ge, med beaktande av begreppet smart specialisering och framväxande mellanregionala bottom-up-initiativ.

| 22. | Investeringar från privata och offentliga källor med större bidrag från företag och institutionella aktörer såsom Europeiska investeringsbanken (EIB) – även genom den europeiska investeringsplanen/Efsi – bör uppmuntras, och man bör bekräfta vikten av synergier mellan Horisont 2020, Startup Europe- och Fiware-initiativen, de europeiska struktur- och investeringsfonderna samt regionala och nationella politiska instrument i förhållande till EU:s bredare mål om konkurrenskraft och sammanhållning. |
| --- | --- |

22.

Investeringar från privata och offentliga källor med större bidrag från företag och institutionella aktörer såsom Europeiska investeringsbanken (EIB) – även genom den europeiska investeringsplanen/Efsi – bör uppmuntras, och man bör bekräfta vikten av synergier mellan Horisont 2020, Startup Europe- och Fiware-initiativen, de europeiska struktur- och investeringsfonderna samt regionala och nationella politiska instrument i förhållande till EU:s bredare mål om konkurrenskraft och sammanhållning.

| 23. | Vi välkomnar kommissionens planer på att rikta in 500 miljoner euro i investeringar från Horisont 2020 på en mer allmän utbyggnad av digitala innovationsnav. Finansieringen av de digitala innovationsnaven måste dock bestå av medel från den andra pelaren i Horisont 2020, ”Industriellt ledarskap”, och får inte tas från budgeten för övriga delar av Horisont 2020. Vi betonar att lokala och regionala myndigheter är väl lämpade att bidra till denna typ av kompetenscentrum och gemensamma kontaktpunkter för teknik på de industriella slutanvändarnas vägnar, och framhåller att vetenskaplig spetskompetens även fortsättningsvis måste vara det avgörande kriteriet vid urvalet av de projekt som ska få stöd samt att högskolornas viktiga roll i kunskapsöverföringen och innovationsprocessen måste ägnas vederbörlig uppmärksamhet, så att effekterna av de planerade investeringarna från Horisont 2020 kan förbättras ytterligare. Mot denna bakgrund bör de åsyftade effekterna av verksamheten när det gäller de digitala innovationsnaven konkretiseras och vid behov ses över. |
| --- | --- |

23.

Vi välkomnar kommissionens planer på att rikta in 500 miljoner euro i investeringar från Horisont 2020 på en mer allmän utbyggnad av digitala innovationsnav. Finansieringen av de digitala innovationsnaven måste dock bestå av medel från den andra pelaren i Horisont 2020, ”Industriellt ledarskap”, och får inte tas från budgeten för övriga delar av Horisont 2020. Vi betonar att lokala och regionala myndigheter är väl lämpade att bidra till denna typ av kompetenscentrum och gemensamma kontaktpunkter för teknik på de industriella slutanvändarnas vägnar, och framhåller att vetenskaplig spetskompetens även fortsättningsvis måste vara det avgörande kriteriet vid urvalet av de projekt som ska få stöd samt att högskolornas viktiga roll i kunskapsöverföringen och innovationsprocessen måste ägnas vederbörlig uppmärksamhet, så att effekterna av de planerade investeringarna från Horisont 2020 kan förbättras ytterligare. Mot denna bakgrund bör de åsyftade effekterna av verksamheten när det gäller de digitala innovationsnaven konkretiseras och vid behov ses över.

| 24. | Vi vill påminna om att man även fortsättningsvis måste säkra de nödvändiga resurserna för digitala investeringar som en grundläggande del i en framåtblickande europeisk sammanhållningspolitik, företrädesvis med väsentligt större investeringar än de 14 miljarder euro som gick till detta område från de europeiska struktur- och investeringsfonderna mellan 2007 och 2013. |
| --- | --- |

24.

Vi vill påminna om att man även fortsättningsvis måste säkra de nödvändiga resurserna för digitala investeringar som en grundläggande del i en framåtblickande europeisk sammanhållningspolitik, företrädesvis med väsentligt större investeringar än de 14 miljarder euro som gick till detta område från de europeiska struktur- och investeringsfonderna mellan 2007 och 2013.

Finansiering av IKT i våra regioner

| 25. | Kommittén påpekar att öppenheten på internet och den imponerande ökningen i tillgången till och efterfrågan på innehåll och tjänster nu har blivit centrala drivkrafter för konkurrenskraft, ekonomisk tillväxt, social utveckling och innovation i Europa. På grund av det handikapp som kvardröjande infrastrukturella brister innebär – särskilt i landsbygdsområden som de privata operatörerna anser vara olönsamma – kan många lokala och regionala myndigheter ännu inte fullt ut ta vara på möjligheterna med denna utveckling. |
| --- | --- |

25.

Kommittén påpekar att öppenheten på internet och den imponerande ökningen i tillgången till och efterfrågan på innehåll och tjänster nu har blivit centrala drivkrafter för konkurrenskraft, ekonomisk tillväxt, social utveckling och innovation i Europa. På grund av det handikapp som kvardröjande infrastrukturella brister innebär – särskilt i landsbygdsområden som de privata operatörerna anser vara olönsamma – kan många lokala och regionala myndigheter ännu inte fullt ut ta vara på möjligheterna med denna utveckling.

| 26. | ReK uppmanar kommissionen att stödja dessa lokala och regionala myndigheters finansieringsverksamhet, först och främst genom att fortsätta att godkänna prioriterad tilldelning av medel från de europeiska struktur- och investeringsfonderna till digital infrastruktur i alla EU:s regioner, och vidare genom att erkänna de tekniska hindren för projekt för digital utveckling på landsbygden och i glesbefolkade områden, eller i regioner som står inför andra demografiska utmaningar, som bör betraktas som tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. |
| --- | --- |

26.

ReK uppmanar kommissionen att stödja dessa lokala och regionala myndigheters finansieringsverksamhet, först och främst genom att fortsätta att godkänna prioriterad tilldelning av medel från de europeiska struktur- och investeringsfonderna till digital infrastruktur i alla EU:s regioner, och vidare genom att erkänna de tekniska hindren för projekt för digital utveckling på landsbygden och i glesbefolkade områden, eller i regioner som står inför andra demografiska utmaningar, som bör betraktas som tjänster av allmänt ekonomiskt intresse.

| 27. | Kommittén delar fortfarande Europaparlamentets oro över följderna av Europeiska rådets beslut från februari 2013 att minska budgeten för digital infrastruktur och digitala tjänster inom Fonden för ett sammanlänkat Europa från 9,2 miljarder euro till bara 1 miljard euro, vilket innebär att kommissionen radikalt måste ändra sina planer. |
| --- | --- |

27.

Kommittén delar fortfarande Europaparlamentets oro över följderna av Europeiska rådets beslut från februari 2013 att minska budgeten för digital infrastruktur och digitala tjänster inom Fonden för ett sammanlänkat Europa från 9,2 miljarder euro till bara 1 miljard euro, vilket innebär att kommissionen radikalt måste ändra sina planer.

Främjande av innovation och konkurrenskraft genom IKT-infrastruktur

| 28. | ReK understryker att de lokala och regionala myndigheterna har förutsättningar att främja innovation och konkurrenskraft genom skräddarsydda lösningar på tillgångs- och efterfrågesidan, såsom bredbandsutbyggnad, den digitala ekonomin, e-inkludering och e-förvaltning. Dessutom tillhandahåller de utbildningsinrättningar, de genomför EU-finansierade initiativ och underlättar fördelaktigt samarbete och utbyte med andra offentliga myndigheter, även över gränserna. |
| --- | --- |

28.

ReK understryker att de lokala och regionala myndigheterna har förutsättningar att främja innovation och konkurrenskraft genom skräddarsydda lösningar på tillgångs- och efterfrågesidan, såsom bredbandsutbyggnad, den digitala ekonomin, e-inkludering och e-förvaltning. Dessutom tillhandahåller de utbildningsinrättningar, de genomför EU-finansierade initiativ och underlättar fördelaktigt samarbete och utbyte med andra offentliga myndigheter, även över gränserna.

| 29. | Vi välkomnar de möjligheter som erbjuds genom Europeiska investeringsbanken, som har åtagit sig att utöka sina lån till bredbandsinfrastruktur till 2 miljarder euro per år och som uttryckligen har betonat den viktiga roll som den lokala och regionala nivån spelar för denna typ av tillväxtorienterade investeringar. Vi understryker också vikten av att främja lokalt ledda satsningar, till exempel gemenskapsföretag. |
| --- | --- |

29.

Vi välkomnar de möjligheter som erbjuds genom Europeiska investeringsbanken, som har åtagit sig att utöka sina lån till bredbandsinfrastruktur till 2 miljarder euro per år och som uttryckligen har betonat den viktiga roll som den lokala och regionala nivån spelar för denna typ av tillväxtorienterade investeringar. Vi understryker också vikten av att främja lokalt ledda satsningar, till exempel gemenskapsföretag.

| 30. | Nya investeringsverktyg bör också få stöd för att påskynda utbyggnaden av infrastruktur som har kapacitet att uppnå de mål för bredbandshastighet som anges i den digitala agendan för Europa inom ramen för Europa 2020-strategin, samt att påskynda full utbyggnad av 4G (före nyare teknik, såsom 5G) och samtidigt upprätthålla teknikneutraliteten samt möjliggöra en effektiv konkurrens mellan operatörerna. |
| --- | --- |

30.

Nya investeringsverktyg bör också få stöd för att påskynda utbyggnaden av infrastruktur som har kapacitet att uppnå de mål för bredbandshastighet som anges i den digitala agendan för Europa inom ramen för Europa 2020-strategin, samt att påskynda full utbyggnad av 4G (före nyare teknik, såsom 5G) och samtidigt upprätthålla teknikneutraliteten samt möjliggöra en effektiv konkurrens mellan operatörerna.

Utveckling av potentialen hos e-förvaltning och e-handel

| 31. | Kommittén anser att lokala och regionala myndigheter kan göra det till en prioritet att förse människor med de digitala och entreprenörsmässiga färdigheter som gör det möjligt för dem att fullt ut utnyttja den nya tekniken, förstå it-säkerhetsproblematiken och behovet av skydd av personuppgifter, öka sin anställbarhet och skapa nya affärsmöjligheter, t.ex. genom analys av stordata. |
| --- | --- |

31.

Kommittén anser att lokala och regionala myndigheter kan göra det till en prioritet att förse människor med de digitala och entreprenörsmässiga färdigheter som gör det möjligt för dem att fullt ut utnyttja den nya tekniken, förstå it-säkerhetsproblematiken och behovet av skydd av personuppgifter, öka sin anställbarhet och skapa nya affärsmöjligheter, t.ex. genom analys av stordata.

| 32. | Kommittén anser att e-handel alltjämt är en försummad möjlighet för många mindre företag, främst på grund av de avskräckande kostnaderna: 65 % av Europas internetanvändare handlar på internet, men den höga efterfrågan tillgodoses endast av 16 % av de små och medelstora företag som säljer online – och mindre än hälften av dessa säljer online över gränserna (7,5 %). |
| --- | --- |

32.

Kommittén anser att e-handel alltjämt är en försummad möjlighet för många mindre företag, främst på grund av de avskräckande kostnaderna: 65 % av Europas internetanvändare handlar på internet, men den höga efterfrågan tillgodoses endast av 16 % av de små och medelstora företag som säljer online – och mindre än hälften av dessa säljer online över gränserna (7,5 %).

| 33. | ReK anser att man bör prioritera de hinder för e-handeln som uppstår på grund av t.ex. geografisk blockering och avsaknaden av ett säkert system för kreditkortsbetalningar över nätet. Detta innebär att potentiella onlineåterförsäljare, särskilt de som bedriver gränsöverskridande försäljning, utsätts för onödiga kostnader, komplikationer och risker för bedrägeri. |
| --- | --- |

33.

ReK anser att man bör prioritera de hinder för e-handeln som uppstår på grund av t.ex. geografisk blockering och avsaknaden av ett säkert system för kreditkortsbetalningar över nätet. Detta innebär att potentiella onlineåterförsäljare, särskilt de som bedriver gränsöverskridande försäljning, utsätts för onödiga kostnader, komplikationer och risker för bedrägeri.

| 34. | ReK framhåller den vikt som kommissionens handlingsplan för e-förvaltning har för att modernisera de offentliga tjänsterna genom digitalisering – i synnerhet privatpersoners och företags tillgång till offentliga institutioner på elektronisk väg, oavsett var de faktiskt befinner sig – och vi betonar därför att vi stöder utvecklingen av interoperabla och flerspråkiga gränsöverskridande offentliga tjänster (särskilt informationsutbyte) som ett funktionellt sätt att övervinna ett uppfattat perifert läge. |
| --- | --- |

34.

ReK framhåller den vikt som kommissionens handlingsplan för e-förvaltning har för att modernisera de offentliga tjänsterna genom digitalisering – i synnerhet privatpersoners och företags tillgång till offentliga institutioner på elektronisk väg, oavsett var de faktiskt befinner sig – och vi betonar därför att vi stöder utvecklingen av interoperabla och flerspråkiga gränsöverskridande offentliga tjänster (särskilt informationsutbyte) som ett funktionellt sätt att övervinna ett uppfattat perifert läge.

| 35. | När det gäller att utnyttja e-förvaltningens potential för att uppnå samhällsnytta, såsom att minska koldioxidavtrycket, förenkla för företag, främja turismen eller lyfta fram kulturarvstillgångar, är det ofta lokala och regionala myndigheter som har en bred ledande roll när det gäller att identifiera IKT-möjligheter och aktörer, dela teknisk bästa praxis, tillhandahålla finansiering för investeringar i IKT-verktyg, mäta framsteg och lyfta fram lyckade projekt. |
| --- | --- |

35.

När det gäller att utnyttja e-förvaltningens potential för att uppnå samhällsnytta, såsom att minska koldioxidavtrycket, förenkla för företag, främja turismen eller lyfta fram kulturarvstillgångar, är det ofta lokala och regionala myndigheter som har en bred ledande roll när det gäller att identifiera IKT-möjligheter och aktörer, dela teknisk bästa praxis, tillhandahålla finansiering för investeringar i IKT-verktyg, mäta framsteg och lyfta fram lyckade projekt.

| 36. | När företagen ökar sin digitala kompetens och sin användning av digitala medier kommer de att ställa högre krav på möjligheter att sköta sina myndighetskontakter via digitala lösningar. En väl fungerande digitaliserad offentlig förvaltning medför att effektiva e-tjänster och digitala processer kan erbjudas till företag, organisationer och privatpersoner, vilket ökar tillgängligheten, förenklar hanteringen och förkortar tidsåtgången i förehavandena med den offentliga sektorn. Med en ökad digitalisering ökar möjligheterna för de offentliga aktörerna, på central, regional och lokal nivå, att frigöra resurser som gör det möjligt att lägga mer tid på kundmöten och mindre tid på administration och kontroll. |
| --- | --- |

36.

När företagen ökar sin digitala kompetens och sin användning av digitala medier kommer de att ställa högre krav på möjligheter att sköta sina myndighetskontakter via digitala lösningar. En väl fungerande digitaliserad offentlig förvaltning medför att effektiva e-tjänster och digitala processer kan erbjudas till företag, organisationer och privatpersoner, vilket ökar tillgängligheten, förenklar hanteringen och förkortar tidsåtgången i förehavandena med den offentliga sektorn. Med en ökad digitalisering ökar möjligheterna för de offentliga aktörerna, på central, regional och lokal nivå, att frigöra resurser som gör det möjligt att lägga mer tid på kundmöten och mindre tid på administration och kontroll.

| 37. | ReK betonar att interoperabilitet inom e-förvaltningen inte bara förutsätter systemkompatibilitet, utan även att förvaltningarna har kapacitet att arbeta nära informationssystemen, samt en medvetenhet hos allmänheten om de möjligheter som sådana system erbjuder. Kommittén föreslår därför att man för att främja moderniseringen av den offentliga förvaltningen lägger till kompetensutveckling, i fråga om både digital kompetens och språkkunskaper, samt informationsinsatser i ISA2-programmet för interoperabilitetslösningar. |
| --- | --- |

37.

ReK betonar att interoperabilitet inom e-förvaltningen inte bara förutsätter systemkompatibilitet, utan även att förvaltningarna har kapacitet att arbeta nära informationssystemen, samt en medvetenhet hos allmänheten om de möjligheter som sådana system erbjuder. Kommittén föreslår därför att man för att främja moderniseringen av den offentliga förvaltningen lägger till kompetensutveckling, i fråga om både digital kompetens och språkkunskaper, samt informationsinsatser i ISA2-programmet för interoperabilitetslösningar.

| 38. | ReK välkomnar de föreslagna åtgärderna för den inre marknaden för elektronisk kommunikation, som syftar till att främja en dynamisk och hållbar tillväxt i alla ekonomiska sektorer samt till att skapa nya arbetstillfällen och leda till en modernisering av upphovsrättslagstiftningen mot bakgrund av den digitala revolutionen och ändrade konsumentbeteenden. |
| --- | --- |

38.

ReK välkomnar de föreslagna åtgärderna för den inre marknaden för elektronisk kommunikation, som syftar till att främja en dynamisk och hållbar tillväxt i alla ekonomiska sektorer samt till att skapa nya arbetstillfällen och leda till en modernisering av upphovsrättslagstiftningen mot bakgrund av den digitala revolutionen och ändrade konsumentbeteenden.

| 39. | ReK erkänner den potential som kan utvinnas ur samarbetet inom plattformen för kunskapsutbyte mellan kommittén och Europeiska kommissionens generaldirektorat för forskning och innovation, som ett sätt att främja nya forsknings- och innovationslösningar, innovativa produkter och bästa praxis som svar på de samhälleliga utmaningar som de lokala och regionala myndigheterna i Europa står inför. |
| --- | --- |

39.

ReK erkänner den potential som kan utvinnas ur samarbetet inom plattformen för kunskapsutbyte mellan kommittén och Europeiska kommissionens generaldirektorat för forskning och innovation, som ett sätt att främja nya forsknings- och innovationslösningar, innovativa produkter och bästa praxis som svar på de samhälleliga utmaningar som de lokala och regionala myndigheterna i Europa står inför.

Matchning av utbildning och kompetens

| 40. | Kommittén understryker att vissa av prioriteringarna i den digitala agendan för Europa – t.ex. i fråga om att bemöta bristerna på digitala kunskaper och färdigheter och försummade möjligheter att ta itu med samhälleliga utmaningar – är grundläggande för livskvaliteten och den sociala och ekonomiska verksamheten, och bäst hanteras på lokal och regional nivå för att stimulera effektivare tjänster som är mer anpassade till de enskilda individerna och lokala företagen. |
| --- | --- |

40.

Kommittén understryker att vissa av prioriteringarna i den digitala agendan för Europa – t.ex. i fråga om att bemöta bristerna på digitala kunskaper och färdigheter och försummade möjligheter att ta itu med samhälleliga utmaningar – är grundläggande för livskvaliteten och den sociala och ekonomiska verksamheten, och bäst hanteras på lokal och regional nivå för att stimulera effektivare tjänster som är mer anpassade till de enskilda individerna och lokala företagen.

| 41. | Inom IKT-sektorn har mer än 1 miljon nya arbetstillfällen skapats i Europa de senaste tre åren. Trots detta förväntas den snabbt växande efterfrågan leda till mer än 800 000 otillsatta tjänster inom sektorn fram till 2020. |
| --- | --- |

41.

Inom IKT-sektorn har mer än 1 miljon nya arbetstillfällen skapats i Europa de senaste tre åren. Trots detta förväntas den snabbt växande efterfrågan leda till mer än 800 000 otillsatta tjänster inom sektorn fram till 2020.

| 42. | Kommittén efterlyser en vidareutveckling av kommissionens breda koalition för digitala arbetstillfällen som ett europeiskt initiativ med flera intressenter. Syftet är att åtgärda glappet mellan bristen på kompetens och lediga IKT-jobb genom att erbjuda relevant utbildning, lärlingsplatser och praktikplatser, vidta åtgärder för att underlätta rörlighet och/eller genomföra informationsverksamhet för att uppmuntra ungdomar att välja studier och karriärer inom IKT. |
| --- | --- |

42.

Kommittén efterlyser en vidareutveckling av kommissionens breda koalition för digitala arbetstillfällen som ett europeiskt initiativ med flera intressenter. Syftet är att åtgärda glappet mellan bristen på kompetens och lediga IKT-jobb genom att erbjuda relevant utbildning, lärlingsplatser och praktikplatser, vidta åtgärder för att underlätta rörlighet och/eller genomföra informationsverksamhet för att uppmuntra ungdomar att välja studier och karriärer inom IKT.

| 43. | Kommittén påminner om att det är på regional och lokal nivå som den mest korrekta och aktuella informationen om arbetsmarknaderna finns och att det är där som de lokala och regionala myndigheterna kan spela en betydande roll när det gäller att identifiera kompetensglapp och stödja utvecklingen av ändamålsenliga program för yrkesutbildning samt ge incitament till investeringar för att tillgodose den lokala efterfrågan. |
| --- | --- |

43.

Kommittén påminner om att det är på regional och lokal nivå som den mest korrekta och aktuella informationen om arbetsmarknaderna finns och att det är där som de lokala och regionala myndigheterna kan spela en betydande roll när det gäller att identifiera kompetensglapp och stödja utvecklingen av ändamålsenliga program för yrkesutbildning samt ge incitament till investeringar för att tillgodose den lokala efterfrågan.

| 44. | ReK uppmanar utbildningsanordnarna att utveckla fokuserade och mer flexibla utbildningsmetoder inom IKT. Framtidens arbeten kommer att kräva en lämplig mix av grundläggande, mjuka och tekniska färdigheter, i synnerhet digitala och branschspecifika färdigheter, som utbildnings- och fortbildningssystemen inte helt tillgodoser i dag. Man bör därför lägga grunden för ett utbildningssystem som i högre grad fokuserar på praktiska övningar än på de teoretiska aspekterna. |
| --- | --- |

44.

ReK uppmanar utbildningsanordnarna att utveckla fokuserade och mer flexibla utbildningsmetoder inom IKT. Framtidens arbeten kommer att kräva en lämplig mix av grundläggande, mjuka och tekniska färdigheter, i synnerhet digitala och branschspecifika färdigheter, som utbildnings- och fortbildningssystemen inte helt tillgodoser i dag. Man bör därför lägga grunden för ett utbildningssystem som i högre grad fokuserar på praktiska övningar än på de teoretiska aspekterna.

| 45. | Kommittén noterar inrättandet av kommissionens nya kompetensagenda för Europa, dess betydelse och hur den kommer att skapa en övergripande ram för anställbarhet, inklusive behovet av digitala och kompletterande viktiga möjliggörande färdigheter. |
| --- | --- |

45.

Kommittén noterar inrättandet av kommissionens nya kompetensagenda för Europa, dess betydelse och hur den kommer att skapa en övergripande ram för anställbarhet, inklusive behovet av digitala och kompletterande viktiga möjliggörande färdigheter.

| 46. | Kommittén framhåller den mycket stora betydelsen av att erbjuda medborgare, arbetstagare, studenter och arbetssökande den digitala kompetens och de digitala färdigheter som de behöver för att kunna delta i den långtgående digitaliseringen i ekonomin och samhället. |
| --- | --- |

46.

Kommittén framhåller den mycket stora betydelsen av att erbjuda medborgare, arbetstagare, studenter och arbetssökande den digitala kompetens och de digitala färdigheter som de behöver för att kunna delta i den långtgående digitaliseringen i ekonomin och samhället.

| 47. | Med hänvisning till det europeiska samarbetet på ungdomsområdet (2010–2018) betonar kommittén vikten av att utveckla ett grundpaket som varje medlemsstat bör se till att de unga studerande får tillgång till, särskilt genom att man garanterar tillgången till bredband i utbildningssystemet. På så vis kan man ge dem en minimigaranti vad gäller it-kvalifikationer och digital kompetens. Detta är inte enbart aktuellt i den obligatoriska undervisningen, utan i alla livets skeden, genom innovativa program och fortbildning i takt med den tekniska utvecklingen. |
| --- | --- |

47.

Med hänvisning till det europeiska samarbetet på ungdomsområdet (2010–2018) betonar kommittén vikten av att utveckla ett grundpaket som varje medlemsstat bör se till att de unga studerande får tillgång till, särskilt genom att man garanterar tillgången till bredband i utbildningssystemet. På så vis kan man ge dem en minimigaranti vad gäller it-kvalifikationer och digital kompetens. Detta är inte enbart aktuellt i den obligatoriska undervisningen, utan i alla livets skeden, genom innovativa program och fortbildning i takt med den tekniska utvecklingen.

| 48. | ReK varnar för att man, bortsett från det ekonomiska och sysselsättningsmässiga perspektivet, inte får låta det ökande inflytandet från digital teknik underminera grundläggande mänskliga färdigheter, såsom läs- och skrivkunskaper och personliga kontakter, särskilt bland unga. |
| --- | --- |

48.

ReK varnar för att man, bortsett från det ekonomiska och sysselsättningsmässiga perspektivet, inte får låta det ökande inflytandet från digital teknik underminera grundläggande mänskliga färdigheter, såsom läs- och skrivkunskaper och personliga kontakter, särskilt bland unga.

| 49. | Kommittén drar slutsatsen att EU:s regioner måste ges ett större erkännande när det gäller det hållbara genomförandet av den digitala agendan. Lokala och regionala myndigheter är en av de viktigaste målgrupperna för agendans rekommendationer och måste betraktas som centrala drivkrafter och partner för genomförandet av dem. |
| --- | --- |

49.

Kommittén drar slutsatsen att EU:s regioner måste ges ett större erkännande när det gäller det hållbara genomförandet av den digitala agendan. Lokala och regionala myndigheter är en av de viktigaste målgrupperna för agendans rekommendationer och måste betraktas som centrala drivkrafter och partner för genomförandet av dem.

Bryssel den 11 oktober 2016.

Markku MARKKULA

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

| 21.3.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 88/34 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 88/34

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Europeiskt initiativ för molnbaserade tjänster och prioriteringar för informations- och kommunikationsteknisk standardisering på den digitala inre marknaden

(2017/C 088/07)

| Föredragande: | Anne Karjalainen (FI-PES), ledamot, stadsfullmäktige, Kervo |
| --- | --- |
| Referensdokument: | Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Prioriteringar för informations- och kommunikationsteknisk standardisering på den digitala inre marknaden
  COM(2016) 176 final
  Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Europeiskt initiativ för molnbaserade tjänster – Att skapa en konkurrenskraftig data- och kunskapsekonomi i Europa
  COM(2016) 178 final |

Föredragande:

Anne Karjalainen (FI-PES), ledamot, stadsfullmäktige, Kervo

Referensdokument:

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Prioriteringar för informations- och kommunikationsteknisk standardisering på den digitala inre marknaden

COM(2016) 176 final

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Europeiskt initiativ för molnbaserade tjänster – Att skapa en konkurrenskraftig data- och kunskapsekonomi i Europa

COM(2016) 178 final

POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

Inledande kommentarer

| 1. | ReK anser att kommissionens initiativ om ett europeiskt datormoln samt prioriteringar för informations- och kommunikationsteknisk standardisering är viktiga i synnerhet med tanke på EU:s ställning i den globala digitala ekonomin och genomförandet av målen i strategin för en digital inre marknad. |
| --- | --- |

1.

ReK anser att kommissionens initiativ om ett europeiskt datormoln samt prioriteringar för informations- och kommunikationsteknisk standardisering är viktiga i synnerhet med tanke på EU:s ställning i den globala digitala ekonomin och genomförandet av målen i strategin för en digital inre marknad.

| 2. | ReK noterar att en minskning av de hinder som står i vägen för samutnyttjande av data väsentligt ökar konkurrenskraften hos europeiska företag och samtidigt också gagnar lokala och regionala myndigheter. |
| --- | --- |

2.

ReK noterar att en minskning av de hinder som står i vägen för samutnyttjande av data väsentligt ökar konkurrenskraften hos europeiska företag och samtidigt också gagnar lokala och regionala myndigheter.

| 3. | ReK anser att kommissionens förslag om ett gradvis införande av europeiska molnbaserade tjänster är ändamålsenligt och välkomnar att utöver forskarsamhällen också företag och de lokala och regionala myndigheterna på så sätt kan delta i såväl utnyttjande som produktion av gemensamma data. |
| --- | --- |

3.

ReK anser att kommissionens förslag om ett gradvis införande av europeiska molnbaserade tjänster är ändamålsenligt och välkomnar att utöver forskarsamhällen också företag och de lokala och regionala myndigheterna på så sätt kan delta i såväl utnyttjande som produktion av gemensamma data.

| 4. | ReK ställer sig bakom kommissionens princip om att konkurrenskraftiga högpresterande datorsystem endast kan utvecklas genom gemensamma åtgärder. |
| --- | --- |

4.

ReK ställer sig bakom kommissionens princip om att konkurrenskraftiga högpresterande datorsystem endast kan utvecklas genom gemensamma åtgärder.

| 5. | Kommittén håller med kommissionen om att den europeiska informations- och kommunikationstekniska standardiseringen måste stärkas för att frigöra potentialen hos digitalisering och genomföra gränsöverskridande tjänster. |
| --- | --- |

5.

Kommittén håller med kommissionen om att den europeiska informations- och kommunikationstekniska standardiseringen måste stärkas för att frigöra potentialen hos digitalisering och genomföra gränsöverskridande tjänster.

| 6. | ReK konstaterar att man trots de informations- och kommunikationstekniska standarderna också måste ge utrymme för företagen och den offentliga sektorn att utveckla, skaffa och införa innovativa lösningar som avviker från standarderna. |
| --- | --- |

6.

ReK konstaterar att man trots de informations- och kommunikationstekniska standarderna också måste ge utrymme för företagen och den offentliga sektorn att utveckla, skaffa och införa innovativa lösningar som avviker från standarderna.

| 7. | Utarbetandet och/eller införandet av gemensamma standarder är fortfarande långt ifrån färdigt på många områden som är viktiga för den digitala inre marknaden, till exempel identifiering. Kommittén är alltjämt allvarligt oroad över att geografiska skillnader i tillgången till höghastighetsbredband hindrar fullbordandet av den digitala inre marknaden (1). Ökaraktär är en negativ geografisk faktor på grund av behovet av kostsamma undervattenskablar. |
| --- | --- |

7.

Utarbetandet och/eller införandet av gemensamma standarder är fortfarande långt ifrån färdigt på många områden som är viktiga för den digitala inre marknaden, till exempel identifiering. Kommittén är alltjämt allvarligt oroad över att geografiska skillnader i tillgången till höghastighetsbredband hindrar fullbordandet av den digitala inre marknaden (1). Ökaraktär är en negativ geografisk faktor på grund av behovet av kostsamma undervattenskablar.

| 8. | Kommittén upprepar i detta sammanhang sitt krav på att bredbandsutvecklingsprojekt ska betraktas som tjänster av allmänt ekonomiskt intresse (2). |
| --- | --- |

8.

Kommittén upprepar i detta sammanhang sitt krav på att bredbandsutvecklingsprojekt ska betraktas som tjänster av allmänt ekonomiskt intresse (2).

| 9. | De lokala och regionala myndigheterna i Europa deltar gärna i utvecklingen av datadelning och berättar gärna också om sina egna behov när det gäller de informations- och kommunikationstekniska standarder som behövs för att utveckla de offentliga tjänsterna (3). |
| --- | --- |

9.

De lokala och regionala myndigheterna i Europa deltar gärna i utvecklingen av datadelning och berättar gärna också om sina egna behov när det gäller de informations- och kommunikationstekniska standarder som behövs för att utveckla de offentliga tjänsterna (3).

| 10. | ReK uppmanar kommissionen att se till att de relevanta nationella aktörerna i alla medlemsstater vidtar tillräckliga åtgärder för att främja öppna forskningsmolnstjänster och, mer allmänt, åtgärder för att främja datadelning, eftersom det annars finns stor risk för att skillnaderna mellan medlemsstaterna snabbt växer. En sådan situation skulle mycket snabbt få konsekvenser för arbetet vid de lokala och regionala myndigheterna. |
| --- | --- |

10.

ReK uppmanar kommissionen att se till att de relevanta nationella aktörerna i alla medlemsstater vidtar tillräckliga åtgärder för att främja öppna forskningsmolnstjänster och, mer allmänt, åtgärder för att främja datadelning, eftersom det annars finns stor risk för att skillnaderna mellan medlemsstaterna snabbt växer. En sådan situation skulle mycket snabbt få konsekvenser för arbetet vid de lokala och regionala myndigheterna.

| 11. | Vi delar kommissionens uppfattning att alla organisationer, stora som små, offentliga som privata, förväntas hantera it-säkerhetsriskerna korrekt och, vid behov, kunna bevisa att de har lyckats med detta. Vi efterlyser åtgärder för att utveckla kunskaperna om it-säkerhet på alla lämpliga nivåer (4). |
| --- | --- |

11.

Vi delar kommissionens uppfattning att alla organisationer, stora som små, offentliga som privata, förväntas hantera it-säkerhetsriskerna korrekt och, vid behov, kunna bevisa att de har lyckats med detta. Vi efterlyser åtgärder för att utveckla kunskaperna om it-säkerhet på alla lämpliga nivåer (4).

| 12. | Kommittén understryker generellt att det för att utnyttja den digitala inre marknadens många fördelar krävs kvalificerad arbetskraft för att genomföra den. Vi välkomnar därför kommissionens förslag inom ramen för dess nyligen antagna kompetensagenda för Europa (New skills agenda for Europe) att lägga tonvikten vid investeringar i digital utbildning för att se till att medborgarna har de färdigheter som krävs för den digitala omställningen. |
| --- | --- |

12.

Kommittén understryker generellt att det för att utnyttja den digitala inre marknadens många fördelar krävs kvalificerad arbetskraft för att genomföra den. Vi välkomnar därför kommissionens förslag inom ramen för dess nyligen antagna kompetensagenda för Europa (New skills agenda for Europe) att lägga tonvikten vid investeringar i digital utbildning för att se till att medborgarna har de färdigheter som krävs för den digitala omställningen.

Interoperabilitet

| 13. | Den gemensamma nämnaren mellan de två meddelanden som detta yttrande hänför sig till är bristen på interoperabilitet inom en mängd olika sektorer, som gör att forskare, företrädare för näringslivet, offentliga myndigheter och politiska beslutsfattare inte har tillgång till den information som de behöver. |
| --- | --- |

13.

Den gemensamma nämnaren mellan de två meddelanden som detta yttrande hänför sig till är bristen på interoperabilitet inom en mängd olika sektorer, som gör att forskare, företrädare för näringslivet, offentliga myndigheter och politiska beslutsfattare inte har tillgång till den information som de behöver.

| 14. | ReK påpekar att det största hindret för interoperabilitet när det gäller delning av data och till exempel gränsöverskridande digitala tjänster oftast är den oenhetliga dataarkitekturen (5). |
| --- | --- |

14.

ReK påpekar att det största hindret för interoperabilitet när det gäller delning av data och till exempel gränsöverskridande digitala tjänster oftast är den oenhetliga dataarkitekturen (5).

| 15. | Vi föreslår att man utöver de minimistandarder och enkla metadata som beskrivs i meddelandet också till exempel definierar de europeiska stamdata (master data) som behövs vid gränsöverskridande tjänster. |
| --- | --- |

15.

Vi föreslår att man utöver de minimistandarder och enkla metadata som beskrivs i meddelandet också till exempel definierar de europeiska stamdata (master data) som behövs vid gränsöverskridande tjänster.

Standardisering

| 16. | ReK ställer sig bakom kommissionens syn att den nuvarande situationen kräver partnerskap mellan olika sektorer i fråga om standardisering, och framhäver exemplet e-hälsa, där det behövs ett bredare perspektiv för att öka individens ansvar för sin egen hälsa (6). |
| --- | --- |

16.

ReK ställer sig bakom kommissionens syn att den nuvarande situationen kräver partnerskap mellan olika sektorer i fråga om standardisering, och framhäver exemplet e-hälsa, där det behövs ett bredare perspektiv för att öka individens ansvar för sin egen hälsa (6).

| 17. | E-hälsa, intelligenta transportsystem, smart energi och mer miljövänlig tillverkningsteknik, som kommissionen tar upp i meddelandet som viktiga exempel, är särskilt relevanta för de lokala och regionala myndigheternas verksamhet. Dessa myndigheter måste aktivt medverka för att man ska uppnå målen. |
| --- | --- |

17.

E-hälsa, intelligenta transportsystem, smart energi och mer miljövänlig tillverkningsteknik, som kommissionen tar upp i meddelandet som viktiga exempel, är särskilt relevanta för de lokala och regionala myndigheternas verksamhet. Dessa myndigheter måste aktivt medverka för att man ska uppnå målen.

| 18. | Vi delar kommissionens uppfattning att prioriteringarna bör ses över regelbundet, eftersom till exempel det konstanta flödet av nya innovationer inom de sociala tjänsterna mycket snabbt kan ändra standardiseringsbehoven. |
| --- | --- |

18.

Vi delar kommissionens uppfattning att prioriteringarna bör ses över regelbundet, eftersom till exempel det konstanta flödet av nya innovationer inom de sociala tjänsterna mycket snabbt kan ändra standardiseringsbehoven.

| 19. | Vi anser att det är viktigt att den europeiska standardiseringsprocessen i hög grad utnyttjar de innovationer som ingår i företagens patent, och stöder kommissionens ansträngningar att förtydliga centrala delar i en skälig, effektiv och genomförbar licensiering på rättvisa, rimliga och icke-diskriminerande villkor (FRAND-villkor). |
| --- | --- |

19.

Vi anser att det är viktigt att den europeiska standardiseringsprocessen i hög grad utnyttjar de innovationer som ingår i företagens patent, och stöder kommissionens ansträngningar att förtydliga centrala delar i en skälig, effektiv och genomförbar licensiering på rättvisa, rimliga och icke-diskriminerande villkor (FRAND-villkor).

| 20. | Vi noterar att en hel del licensierad öppen programvara redan används i den europeiska regionala och lokala förvaltningen. För att fortsätta denna utveckling, som betraktas som positiv, bör kommissionen framför allt förtydliga förhållandet mellan öppen källkod och FRAND-villkoren. |
| --- | --- |

20.

Vi noterar att en hel del licensierad öppen programvara redan används i den europeiska regionala och lokala förvaltningen. För att fortsätta denna utveckling, som betraktas som positiv, bör kommissionen framför allt förtydliga förhållandet mellan öppen källkod och FRAND-villkoren.

| 21. | Utöver utvecklingen av europeisk och internationell officiell standardisering behövs det åtgärder för att stödja de tekniska IKT-specifikationer som utarbetats av andra organisationer som utvecklar standarder och allmänt vedertagen god praxis som används oftare. |
| --- | --- |

21.

Utöver utvecklingen av europeisk och internationell officiell standardisering behövs det åtgärder för att stödja de tekniska IKT-specifikationer som utarbetats av andra organisationer som utvecklar standarder och allmänt vedertagen god praxis som används oftare.

| 22. | Vi anser att det är nödvändigt att utarbeta förfaranden för att se till att behoven hos standardernas slutanvändare – såväl företag som den offentliga sektorn – är kända när man utarbetar standardiseringsplaner. |
| --- | --- |

22.

Vi anser att det är nödvändigt att utarbeta förfaranden för att se till att behoven hos standardernas slutanvändare – såväl företag som den offentliga sektorn – är kända när man utarbetar standardiseringsplaner.

| 23. | ReK stöder helhjärtat kommissionens förslag att främja ökat deltagande av europeiska experter i internationell informations- och kommunikationsteknisk standardisering, eftersom gemensamma globala förfaranden är väsentliga för att uppnå de europeiska digitaliseringsmålen och för industrins utveckling. |
| --- | --- |

23.

ReK stöder helhjärtat kommissionens förslag att främja ökat deltagande av europeiska experter i internationell informations- och kommunikationsteknisk standardisering, eftersom gemensamma globala förfaranden är väsentliga för att uppnå de europeiska digitaliseringsmålen och för industrins utveckling.

| 24. | Vi noterar att det redan har gått flera år sedan den europeiska interoperabilitetsramen för europeiska offentliga tjänster offentliggjordes, och välkomnar kommissionens plan att uppdatera principerna i den. Vi hoppas att man i det arbetet kommer att beakta de möjligheter som sakernas internet erbjuder (1). |
| --- | --- |

24.

Vi noterar att det redan har gått flera år sedan den europeiska interoperabilitetsramen för europeiska offentliga tjänster offentliggjordes, och välkomnar kommissionens plan att uppdatera principerna i den. Vi hoppas att man i det arbetet kommer att beakta de möjligheter som sakernas internet erbjuder (1).

Europeiska molnbaserade tjänster

| 25. | Molnbaserade tjänster utvecklas snabbt i Europa. Enligt kommissionens undersökning skulle detta kunna leda till en ökning av den europeiska marknaden för molntjänster från 9,5 miljarder euro år 2013 till 44,8 miljarder euro år 2020, vilket innebär en femfaldig ökning jämfört med marknadens storlek 2013 (7). Eurostats uppgifter från slutet av 2014 visar följande (8):






  a) | 19 % av EU:s företag använde molntjänster år 2014, framför allt för att upprätthålla e-postsystem och för elektronisk lagring av filer. |
| --- | --- | --- |

25.

Molnbaserade tjänster utvecklas snabbt i Europa. Enligt kommissionens undersökning skulle detta kunna leda till en ökning av den europeiska marknaden för molntjänster från 9,5 miljarder euro år 2013 till 44,8 miljarder euro år 2020, vilket innebär en femfaldig ökning jämfört med marknadens storlek 2013 (7). Eurostats uppgifter från slutet av 2014 visar följande (8):

a)

19 % av EU:s företag använde molntjänster år 2014, framför allt för att upprätthålla e-postsystem och för elektronisk lagring av filer.

| b) | 46 % av företagen i fråga använde avancerade molntjänster som rör ekonomisk och redovisningsrelaterad programvara, för hantering av kundrelationer eller för användning av datorkapacitet som krävs för affärstillämpningar. |
| --- | --- |

b)

46 % av företagen i fråga använde avancerade molntjänster som rör ekonomisk och redovisningsrelaterad programvara, för hantering av kundrelationer eller för användning av datorkapacitet som krävs för affärstillämpningar.

| c) | Fyra av tio företag som använder molntjänster (39 %) förklarade att den viktigaste orsaken till att de begränsade användningen av molnbaserade tjänster är risken för uppgiftsskyddsbrott. |
| --- | --- |

c)

Fyra av tio företag som använder molntjänster (39 %) förklarade att den viktigaste orsaken till att de begränsade användningen av molnbaserade tjänster är risken för uppgiftsskyddsbrott.

| d) | Motsvarande andel företag som inte använder molntjänster (42 %) förklarade att otillräckliga kunskaper om datormoln är det främsta skälet som hindrar dem från att använda molntjänster. |
| --- | --- |

d)

Motsvarande andel företag som inte använder molntjänster (42 %) förklarade att otillräckliga kunskaper om datormoln är det främsta skälet som hindrar dem från att använda molntjänster.

| 26. | Mot bakgrund av ovanstående understryker kommittén behovet av ett tydligt politiskt åtagande om att finansiera molnbaserad forskningsinfrastruktur för att utnyttja molnbaserade datortjänsters enorma potential. |
| --- | --- |

26.

Mot bakgrund av ovanstående understryker kommittén behovet av ett tydligt politiskt åtagande om att finansiera molnbaserad forskningsinfrastruktur för att utnyttja molnbaserade datortjänsters enorma potential.

| 27. | Molnbaserade tjänster grundar sig på förtroende, och för att uppnå och bevara förtroendet krävs det att man ägnar stor uppmärksamhet åt datasäkerhet och integritetsskydd. |
| --- | --- |

27.

Molnbaserade tjänster grundar sig på förtroende, och för att uppnå och bevara förtroendet krävs det att man ägnar stor uppmärksamhet åt datasäkerhet och integritetsskydd.

| 28. | Vi hoppas att man kommer att beakta möjligheterna att utnyttja öppna forskningsmolntjänster inom utbildning. |
| --- | --- |

28.

Vi hoppas att man kommer att beakta möjligheterna att utnyttja öppna forskningsmolntjänster inom utbildning.

| 29. | Kommittén betonar vikten av partnerskap mellan den offentliga och den privata sektorn i utvecklingen av öppna forskningsmolnstjänster, och upprepar sin tidigare ståndpunkt att molntjänster på nationell, regional och lokal nivå som redan finns eller som håller på att byggas upp bör göras sammankopplingsbara och interoperabla med europeiska lösningar (9). |
| --- | --- |

29.

Kommittén betonar vikten av partnerskap mellan den offentliga och den privata sektorn i utvecklingen av öppna forskningsmolnstjänster, och upprepar sin tidigare ståndpunkt att molntjänster på nationell, regional och lokal nivå som redan finns eller som håller på att byggas upp bör göras sammankopplingsbara och interoperabla med europeiska lösningar (9).

| 30. | Vi noterar att ett brett utnyttjande av data och annat material genom molnbaserade tjänster förutsätter att man löser frågor som rör upphovsrätt (10). |
| --- | --- |

30.

Vi noterar att ett brett utnyttjande av data och annat material genom molnbaserade tjänster förutsätter att man löser frågor som rör upphovsrätt (10).

Datadelning

| 31. | ReK uppmuntrar kommissionen att stödja ökad delning av europeiska data inom ramen för den gällande lagstiftningen om skydd av personuppgifter och privatlivet. I detta sammanhang uppmuntras kommissionen att sammanställa en allmän översikt över var man kan få decentraliserad tillgång till relevanta data, så att data är tillgängliga. |
| --- | --- |

31.

ReK uppmuntrar kommissionen att stödja ökad delning av europeiska data inom ramen för den gällande lagstiftningen om skydd av personuppgifter och privatlivet. I detta sammanhang uppmuntras kommissionen att sammanställa en allmän översikt över var man kan få decentraliserad tillgång till relevanta data, så att data är tillgängliga.

| 32. | Vi välkomnar kommissionens avsikt att föreslå ett europeiskt initiativ om ett fritt flöde av data för att främja den fria rörligheten för uppgifter inom EU (11). |
| --- | --- |

32.

Vi välkomnar kommissionens avsikt att föreslå ett europeiskt initiativ om ett fritt flöde av data för att främja den fria rörligheten för uppgifter inom EU (11).

| 33. | Kommittén betonar att delning av standardiserade data kommer att minska den nuvarande fragmenteringen mellan forskare, företag och offentlig förvaltning samt inom dessa grupper, och därmed främja många av målen för den digitala inre marknaden. |
| --- | --- |

33.

Kommittén betonar att delning av standardiserade data kommer att minska den nuvarande fragmenteringen mellan forskare, företag och offentlig förvaltning samt inom dessa grupper, och därmed främja många av målen för den digitala inre marknaden.

| 34. | Vi delar kommissionens uppfattning att förutfattade meningar för närvarande hindrar datadelning och uppmanar kommissionen att mer aktivt informera om fördelarna med datadelning för den part som öppnar upp data (12). |
| --- | --- |

34.

Vi delar kommissionens uppfattning att förutfattade meningar för närvarande hindrar datadelning och uppmanar kommissionen att mer aktivt informera om fördelarna med datadelning för den part som öppnar upp data (12).

| 35. | Att öppna upp data medför också betydande fördelar för de lokala och regionala myndigheterna. Ägaren av data förlorar ingenting, utan tvärtom ökar datadelning värdet av data. Genom att öppna upp förvaltningsdata ökar man demokratin och ger företagen nya affärsmöjligheter. Delning av data minskar också behovet av ad hoc-uppgiftsförfrågningar, som ofta är kostsamma. |
| --- | --- |

35.

Att öppna upp data medför också betydande fördelar för de lokala och regionala myndigheterna. Ägaren av data förlorar ingenting, utan tvärtom ökar datadelning värdet av data. Genom att öppna upp förvaltningsdata ökar man demokratin och ger företagen nya affärsmöjligheter. Delning av data minskar också behovet av ad hoc-uppgiftsförfrågningar, som ofta är kostsamma.

| 36. | Vi betonar att om medborgarna får ökad tillgång till sina elektroniska patientjournaler kommer det att öka deras ansvar för sin egen hälsa. Vi hoppas att möjligheterna att använda egna uppgifter kommer att öka även inom andra sektorer av den offentliga förvaltningen. |
| --- | --- |

36.

Vi betonar att om medborgarna får ökad tillgång till sina elektroniska patientjournaler kommer det att öka deras ansvar för sin egen hälsa. Vi hoppas att möjligheterna att använda egna uppgifter kommer att öka även inom andra sektorer av den offentliga förvaltningen.

| 37. | ReK konstaterar att för att dra nytta av de europeiska öppna forskningsmolntjänsterna behöver särskilt offentliga myndigheter och små och medelstora företag förutom egentliga data också instrument för att analysera data, i synnerhet stordata. |
| --- | --- |

37.

ReK konstaterar att för att dra nytta av de europeiska öppna forskningsmolntjänsterna behöver särskilt offentliga myndigheter och små och medelstora företag förutom egentliga data också instrument för att analysera data, i synnerhet stordata.

| 38. | Vi stöder kommissionens avsikt att samla dataaktörer i EU inom bl.a. det offentlig–privata partnerskapet för stordata i Horisont 2020, och uppmanar lokala och regionala myndigheter att, närhelst möjligt, delta i detta samarbete. |
| --- | --- |

38.

Vi stöder kommissionens avsikt att samla dataaktörer i EU inom bl.a. det offentlig–privata partnerskapet för stordata i Horisont 2020, och uppmanar lokala och regionala myndigheter att, närhelst möjligt, delta i detta samarbete.

| 39. | Kommittén anser att det europeiska öppna forskningsmolnet, som omfattar data från forskare, företag och offentliga myndigheter, kan använda metoder för bearbetning av stordata för att underlätta exempelvis behandlingen av stadspolitiska frågor, som ofta är flerdimensionella och komplexa. |
| --- | --- |

39.

Kommittén anser att det europeiska öppna forskningsmolnet, som omfattar data från forskare, företag och offentliga myndigheter, kan använda metoder för bearbetning av stordata för att underlätta exempelvis behandlingen av stadspolitiska frågor, som ofta är flerdimensionella och komplexa.

Sakernas internet

| 40. | Kommittén bekräftar den viktiga roll som det europeiska molnet spelar för miljöskyddet genom att det lagrar handlingar, information och data i digital form. Bortsett från att det gör det mycket lättare att lagra och få tillgång till olika filer, bidrar det faktum att dessa inte behöver skrivas ut till att pappersanvändningen minimeras och därmed också indirekt till att miljön skyddas. |
| --- | --- |

40.

Kommittén bekräftar den viktiga roll som det europeiska molnet spelar för miljöskyddet genom att det lagrar handlingar, information och data i digital form. Bortsett från att det gör det mycket lättare att lagra och få tillgång till olika filer, bidrar det faktum att dessa inte behöver skrivas ut till att pappersanvändningen minimeras och därmed också indirekt till att miljön skyddas.

| 41. | ReK noterar med tillfredsställelse att sakernas internet är en av kommissionens standardiseringsprioriteringar, eftersom det i framtiden kommer att få en betydande positiv effekt på kvaliteten på de tjänster och produktiviteten i den verksamhet som de lokala och regionala myndigheterna ansvarar för. Enligt en undersökning från kommissionen (13) förväntas marknadsvärdet för sakernas internet i EU att uppgå till över en biljon euro år 2020. |
| --- | --- |

41.

ReK noterar med tillfredsställelse att sakernas internet är en av kommissionens standardiseringsprioriteringar, eftersom det i framtiden kommer att få en betydande positiv effekt på kvaliteten på de tjänster och produktiviteten i den verksamhet som de lokala och regionala myndigheterna ansvarar för. Enligt en undersökning från kommissionen (13) förväntas marknadsvärdet för sakernas internet i EU att uppgå till över en biljon euro år 2020.

| 42. | ReK uppmanar kommissionen att ta större hänsyn till den stora potentialen hos sakernas internet i sina olika program för digitalisering av den offentliga förvaltningen. |
| --- | --- |

42.

ReK uppmanar kommissionen att ta större hänsyn till den stora potentialen hos sakernas internet i sina olika program för digitalisering av den offentliga förvaltningen.

| 43. | Vi anser att fastställandet av standarder för sakernas internet i anslutning till offentlig upphandling är i regionernas och kommunernas intresse och kan ge stora fördelar för den europeiska industrin inom denna sektor. |
| --- | --- |

43.

Vi anser att fastställandet av standarder för sakernas internet i anslutning till offentlig upphandling är i regionernas och kommunernas intresse och kan ge stora fördelar för den europeiska industrin inom denna sektor.

| 44. | Vi påpekar dock att sakernas internet först nu börjar ta form och att det utöver standarder behövs innovativa experiment, vars finansiering bör vara en av EU:s prioriteringar. |
| --- | --- |

44.

Vi påpekar dock att sakernas internet först nu börjar ta form och att det utöver standarder behövs innovativa experiment, vars finansiering bör vara en av EU:s prioriteringar.

| 45. | Olika studier visar att en stor del av de lokala och regionala myndigheterna fortfarande har otillräcklig information om fördelarna med sakernas internet, särskilt inom hälso- och sjukvård, energieffektivitet, miljöfrågor, säkerhet, fastighetsförvaltning och intelligenta transporter, och hoppas att kommissionen vidtar åtgärder för att säkerställa kunskapsdelning på området och att man fokuserar mer på dokumentation och effekter och vinster av sakernas internet, smarta städer-initiativ och öppna data. |
| --- | --- |

45.

Olika studier visar att en stor del av de lokala och regionala myndigheterna fortfarande har otillräcklig information om fördelarna med sakernas internet, särskilt inom hälso- och sjukvård, energieffektivitet, miljöfrågor, säkerhet, fastighetsförvaltning och intelligenta transporter, och hoppas att kommissionen vidtar åtgärder för att säkerställa kunskapsdelning på området och att man fokuserar mer på dokumentation och effekter och vinster av sakernas internet, smarta städer-initiativ och öppna data.

| 46. | Vi betonar att alla fem standardiseringsprioriteringar som kommissionen har valt är sammankopplade, men framför allt sakernas internet och de framtida 5G-näten har ett nära samband. Om 5G-näten inte får fullständig geografisk täckning kan inte heller sakernas internet användas på samma sätt i alla regioner i Europa. |
| --- | --- |

46.

Vi betonar att alla fem standardiseringsprioriteringar som kommissionen har valt är sammankopplade, men framför allt sakernas internet och de framtida 5G-näten har ett nära samband. Om 5G-näten inte får fullständig geografisk täckning kan inte heller sakernas internet användas på samma sätt i alla regioner i Europa.

Bryssel den 11 oktober 2016.

Markku MARKKULA

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

(1)  CdR 104/2010, CdR 65/2011, CdR 3597/2013, CdR 2646/2015 och CdR 4165/2014.

1

(2)  CdR 2646/2015.

2

(3)  CdR 626/2012.

3

(4)  CdR 1646/2013.

4

(5)  CdR 5514/2014.

5

(6)  CdR 5514/2014.

6

(1)  CdR 10/2009, CdR 5514/2014, KOM(2010) 744 slutlig, bilaga 2, och COM(2016) 179 final.

1

(7)  https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/final-report-study-smart-20130043-uptake-cloud-europe

7

(8)  Cloud computing – statistics on the use by enterprises (Eurostat, november 2014): http://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/Cloud_computing_-_statistics_on_the_use_by_enterprises

8

(9)  CdR 1673/2012.

9

(10)  CdR 2646/2015.

10

(11)  COM(2015) 192.

11

(12)  CdR 4165/2014.

12

(13)  https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/definition-research-and-innovation-policy-leveraging-cloud-computing-and-iot-combination

13

---

| 21.3.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 88/39 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 88/39

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén om Handlingsplanen för mervärdesskatt: Mot ett gemensamt mervärdesskatteområde i EU

(2017/C 088/08)

| Föredragande: | Dainis Turlais (LV-ALDE), ledamot, stadsfullmäktige, Riga |
| --- | --- |
| Referensdokument: | Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om en handlingsplan för mervärdesskatt: Mot ett gemensamt mervärdesskatteområde i EU – Dags för beslut
  COM(2016) 148 final |

Föredragande:

Dainis Turlais (LV-ALDE), ledamot, stadsfullmäktige, Riga

Referensdokument:

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om en handlingsplan för mervärdesskatt: Mot ett gemensamt mervärdesskatteområde i EU – Dags för beslut

COM(2016) 148 final

POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉN

Inledning

| 1. | Kommittén välkomnar kommissionens initiativ – handlingsplanen – som anger vägen för att senast 2017 föreslå skapandet av ett gemensamt mervärdesskatteområde i EU. |
| --- | --- |

1.

Kommittén välkomnar kommissionens initiativ – handlingsplanen – som anger vägen för att senast 2017 föreslå skapandet av ett gemensamt mervärdesskatteområde i EU.

| 2. | Vi instämmer i att mervärdesskattesystemet är en viktig del av den inre marknaden och att det bör reformeras i syfte att bli enklare, rättvisare, effektivare och mer bedrägerisäkert för att förbättra villkoren för konkurrensen mellan företag, minska diskrimineringen mellan konsumenter och optimera skatteuppbörden. |
| --- | --- |

2.

Vi instämmer i att mervärdesskattesystemet är en viktig del av den inre marknaden och att det bör reformeras i syfte att bli enklare, rättvisare, effektivare och mer bedrägerisäkert för att förbättra villkoren för konkurrensen mellan företag, minska diskrimineringen mellan konsumenter och optimera skatteuppbörden.

| 3. | Kommittén noterar den betydelse som ett gemensamt mervärdesskatteområde i EU har för de lokala och regionala myndigheterna på grund av att de i vissa medlemsstater har behörighet i fråga om uppbörd av mervärdesskatt och att omfördelningen av intäkterna från mervärdesskatt innehar en central roll för genomförandet av mekanismer för inkomstutjämning till fördel för de lokala och regionala myndigheterna. Medlemsstaternas nationella omfördelning av mervärdesskatteintäkter ligger emellertid utanför EU:s kompetensområde. |
| --- | --- |

3.

Kommittén noterar den betydelse som ett gemensamt mervärdesskatteområde i EU har för de lokala och regionala myndigheterna på grund av att de i vissa medlemsstater har behörighet i fråga om uppbörd av mervärdesskatt och att omfördelningen av intäkterna från mervärdesskatt innehar en central roll för genomförandet av mekanismer för inkomstutjämning till fördel för de lokala och regionala myndigheterna. Medlemsstaternas nationella omfördelning av mervärdesskatteintäkter ligger emellertid utanför EU:s kompetensområde.

| 4. | Kommittén erinrar om att mervärdesskatten är en viktig inkomstkälla för EU:s egna medel och att den år 2014 uppgick till 17,6 miljarder euro eller 12,3 % av de totala EU-intäkterna. |
| --- | --- |

4.

Kommittén erinrar om att mervärdesskatten är en viktig inkomstkälla för EU:s egna medel och att den år 2014 uppgick till 17,6 miljarder euro eller 12,3 % av de totala EU-intäkterna.

| 5. | Vi stöder också kommissionens mål att bekämpa bedrägeri. Bedrägeriernas enorma omfattning vittnar om bristerna i det nuvarande systemet och leder till att medlemsstaterna varje år går miste om betydande intäkter. Förlusterna för EU uppskattas till 170 miljarder euro per år. Detta får en negativ inverkan på den offentliga sektorns, och i vissa medlemsstater även de lokala och regionala myndigheternas, budgetar och deras möjligheter att erbjuda tjänster av god kvalitet. Kommittén uppmanar i detta sammanhang medlemsstaterna att samla in och offentliggöra statistik över gränsöverskridande mervärdesskattebedrägerier. |
| --- | --- |

5.

Vi stöder också kommissionens mål att bekämpa bedrägeri. Bedrägeriernas enorma omfattning vittnar om bristerna i det nuvarande systemet och leder till att medlemsstaterna varje år går miste om betydande intäkter. Förlusterna för EU uppskattas till 170 miljarder euro per år. Detta får en negativ inverkan på den offentliga sektorns, och i vissa medlemsstater även de lokala och regionala myndigheternas, budgetar och deras möjligheter att erbjuda tjänster av god kvalitet. Kommittén uppmanar i detta sammanhang medlemsstaterna att samla in och offentliggöra statistik över gränsöverskridande mervärdesskattebedrägerier.

| 6. | Mervärdesskattesystemets uppsplittring och komplexitet leder till stora efterlevnadskostnader för de företag som bedriver gränsöverskridande handel. Dessa kostnader är oproportionellt höga för de små och medelstora företagen, som utgör grunden för den regionala ekonomin och sysselsättningen. Vi noterar att handlingsplanen för mervärdesskatt även måste leda till en förenkling för seriösa företag som bedriver gränsöverskridande handel. Mervärdesskattesystemet får inte skapa onödiga hinder för den gränsöverskridande handeln. |
| --- | --- |

6.

Mervärdesskattesystemets uppsplittring och komplexitet leder till stora efterlevnadskostnader för de företag som bedriver gränsöverskridande handel. Dessa kostnader är oproportionellt höga för de små och medelstora företagen, som utgör grunden för den regionala ekonomin och sysselsättningen. Vi noterar att handlingsplanen för mervärdesskatt även måste leda till en förenkling för seriösa företag som bedriver gränsöverskridande handel. Mervärdesskattesystemet får inte skapa onödiga hinder för den gränsöverskridande handeln.

| 7. | Skillnaderna i mervärdesskattesystemen och skattesatserna får särskilt stor inverkan på gränsregionerna och på de små och medelstora företagens verksamhet i dessa regioner. Man måste därför undersöka vilken territoriell inverkan förslagen om att möjliggöra större flexibilitet vid fastställandet av mervärdesskattesatserna får. |
| --- | --- |

7.

Skillnaderna i mervärdesskattesystemen och skattesatserna får särskilt stor inverkan på gränsregionerna och på de små och medelstora företagens verksamhet i dessa regioner. Man måste därför undersöka vilken territoriell inverkan förslagen om att möjliggöra större flexibilitet vid fastställandet av mervärdesskattesatserna får.

| 8. | Mervärdesskattedirektivet innehåller regler om mervärdesskattesatser som syftar till att skydda den inre marknaden och förhindra konkurrenssnedvridningar. Detta är grundläggande principer, och det krävs en noggrann bedömning av alla förslag om att ge medlemsstaterna ökad flexibilitet att sätta sina egna skattesatser så att man skaffar sig en uppfattning om hur detta kan påverka den inre marknaden och konkurrensen. |
| --- | --- |

8.

Mervärdesskattedirektivet innehåller regler om mervärdesskattesatser som syftar till att skydda den inre marknaden och förhindra konkurrenssnedvridningar. Detta är grundläggande principer, och det krävs en noggrann bedömning av alla förslag om att ge medlemsstaterna ökad flexibilitet att sätta sina egna skattesatser så att man skaffar sig en uppfattning om hur detta kan påverka den inre marknaden och konkurrensen.

| 9. | Kommittén stöder reformen av mervärdesskattesystemet, som skulle stimulera grundvalarna för tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning i framtiden, bl.a. ett uppsving inom digital och mobil ekonomi, nya ekonomiska modeller och tjänsteföretag. Vi ser i sammanhanget positivt på kommissionens förslag att utvidga den enda kontaktpunkten för mervärdesskatt på elektroniska tjänster till att omfatta tillhandahållandet av varor, med utgångspunkt i ett pilotprojekt som syftar till att förbättra samarbetet mellan skattemyndigheterna och företagen på området för elektronisk handel. |
| --- | --- |

9.

Kommittén stöder reformen av mervärdesskattesystemet, som skulle stimulera grundvalarna för tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning i framtiden, bl.a. ett uppsving inom digital och mobil ekonomi, nya ekonomiska modeller och tjänsteföretag. Vi ser i sammanhanget positivt på kommissionens förslag att utvidga den enda kontaktpunkten för mervärdesskatt på elektroniska tjänster till att omfatta tillhandahållandet av varor, med utgångspunkt i ett pilotprojekt som syftar till att förbättra samarbetet mellan skattemyndigheterna och företagen på området för elektronisk handel.

| 10. | Vi anser att det finns stora skillnader i skatteförvaltningens effektivitet mellan medlemsstaterna. Det finns brister i samarbetet och i den ömsesidiga tilliten mellan skatteförvaltningarna. Kommittén anser att bankerna vid misstanke om mervärdesskattebedrägerier bör samarbeta fullt ut med skattemyndigheterna inom ramen för gällande uppgiftsskyddslagstiftning. |
| --- | --- |

10.

Vi anser att det finns stora skillnader i skatteförvaltningens effektivitet mellan medlemsstaterna. Det finns brister i samarbetet och i den ömsesidiga tilliten mellan skatteförvaltningarna. Kommittén anser att bankerna vid misstanke om mervärdesskattebedrägerier bör samarbeta fullt ut med skattemyndigheterna inom ramen för gällande uppgiftsskyddslagstiftning.

| 11. | Vi föreslår att man bedömer den goda praxis som finns i medlemsstaterna att avsätta en del av mervärdesskatteintäkterna till de lokala och regionala myndigheterna eller att man ger dem behörighet i fråga om uppbörd av mervärdesskatt. |
| --- | --- |

11.

Vi föreslår att man bedömer den goda praxis som finns i medlemsstaterna att avsätta en del av mervärdesskatteintäkterna till de lokala och regionala myndigheterna eller att man ger dem behörighet i fråga om uppbörd av mervärdesskatt.

| 12. | Kommittén anser att företrädare för lokala och regionala myndigheter på nationell nivå och inom ReK på europeisk nivå bör involveras i diskussionerna om eventuella ändringar i mervärdesskattesystemet med tanke på den direkta inverkan som dessa beslut får på befolkningens välstånd, företagens konkurrenskraft och de offentliga myndigheternas intäkter. |
| --- | --- |

12.

Kommittén anser att företrädare för lokala och regionala myndigheter på nationell nivå och inom ReK på europeisk nivå bör involveras i diskussionerna om eventuella ändringar i mervärdesskattesystemet med tanke på den direkta inverkan som dessa beslut får på befolkningens välstånd, företagens konkurrenskraft och de offentliga myndigheternas intäkter.

Ett gemensamt mervärdesskatteområde i EU

| 13. | Vid bedömningen av principen om att samma krav för erläggande av mervärdesskatt ska gälla för både gränsöverskridande och inhemska transaktioner bör man framför allt ta hänsyn till dess inverkan på de små och medelstora företagen om man samtidigt bibehåller skilda mervärdesskattesatser. |
| --- | --- |

13.

Vid bedömningen av principen om att samma krav för erläggande av mervärdesskatt ska gälla för både gränsöverskridande och inhemska transaktioner bör man framför allt ta hänsyn till dess inverkan på de små och medelstora företagen om man samtidigt bibehåller skilda mervärdesskattesatser.

| 14. | Kommittén delar uppfattningen att det nya systemet bör grundas på destinationsprincipen. Enligt denna ska mervärdesskatt vid försäljning till en kund i en annan EU-medlemsstat tas ut enligt bestämmelserna i leverantörens land och enligt den skattesats som tillämpas i bestämmelselandet. Vidare ska den stat där mervärdesskatten betalas in överföra denna till den behöriga myndigheten i den stat där konsumtionen sker. |
| --- | --- |

14.

Kommittén delar uppfattningen att det nya systemet bör grundas på destinationsprincipen. Enligt denna ska mervärdesskatt vid försäljning till en kund i en annan EU-medlemsstat tas ut enligt bestämmelserna i leverantörens land och enligt den skattesats som tillämpas i bestämmelselandet. Vidare ska den stat där mervärdesskatten betalas in överföra denna till den behöriga myndigheten i den stat där konsumtionen sker.

| 15. | Vi välkomnar planerna på att de företag som utför kommersiella transaktioner på den inre marknaden ska kunna sköta alla ärenden som rör mervärdesskatt genom att vända sig till den behöriga myndigheten i ursprungslandet och inte ska behöva registrera sig för mervärdesskatt, deklarera eller betala avgifter i alla de EU-medlemsstater där de utför kommersiella transaktioner. Dessa förenklingar får inte leda till att mervärdesskatteintäkterna äventyras eller påverka medlemsstaternas skattesuveränitet. |
| --- | --- |

15.

Vi välkomnar planerna på att de företag som utför kommersiella transaktioner på den inre marknaden ska kunna sköta alla ärenden som rör mervärdesskatt genom att vända sig till den behöriga myndigheten i ursprungslandet och inte ska behöva registrera sig för mervärdesskatt, deklarera eller betala avgifter i alla de EU-medlemsstater där de utför kommersiella transaktioner. Dessa förenklingar får inte leda till att mervärdesskatteintäkterna äventyras eller påverka medlemsstaternas skattesuveränitet.

| 16. | Kommissionens plan är omfattande och det kommer att ta tid att genomföra den. Därför stöder vi principen om att den måste genomföras gradvis. |
| --- | --- |

16.

Kommissionens plan är omfattande och det kommer att ta tid att genomföra den. Därför stöder vi principen om att den måste genomföras gradvis.

| 17. | Vi uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta åtgärder för att öka skatteeffektiviteten, bekämpa bedrägerier och därmed minska det mervärdesskattebelopp som inte betalats in i medlemsstaterna. Detta kan ha stor betydelse i försöken att främja tillit och ett effektivt samarbete mellan skatteförvaltningarna och krävs för att det nya systemet ska fungera ordentligt. Kommittén framhåller eftertryckligen att man inte får ålägga företagen, särskilt inte de små och medelstora företagen, en alltför stor börda när man inför nya rapporterings- och revisionsverktyg. |
| --- | --- |

17.

Vi uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta åtgärder för att öka skatteeffektiviteten, bekämpa bedrägerier och därmed minska det mervärdesskattebelopp som inte betalats in i medlemsstaterna. Detta kan ha stor betydelse i försöken att främja tillit och ett effektivt samarbete mellan skatteförvaltningarna och krävs för att det nya systemet ska fungera ordentligt. Kommittén framhåller eftertryckligen att man inte får ålägga företagen, särskilt inte de små och medelstora företagen, en alltför stor börda när man inför nya rapporterings- och revisionsverktyg.

| 18. | Vi uppmanar medlemsstaterna att fatta konkreta beslut om EU:s mervärdesskattslagstiftning och framför allt undanröja de skillnader i rättigheter som fortfarande finns mellan medlemsstaterna när det gäller sådana undantag från mervärdeskattedirektivet som beviljas enskilda stater. Man bör uppmuntra alla medlemsstater att tillämpa dessa undantag. |
| --- | --- |

18.

Vi uppmanar medlemsstaterna att fatta konkreta beslut om EU:s mervärdesskattslagstiftning och framför allt undanröja de skillnader i rättigheter som fortfarande finns mellan medlemsstaterna när det gäller sådana undantag från mervärdeskattedirektivet som beviljas enskilda stater. Man bör uppmuntra alla medlemsstater att tillämpa dessa undantag.

| 19. | Kommittén understryker att kommissionen måste respektera de nationella och/eller regionala administrativa befogenheterna när den lägger fram förslag om ökad effektivitet i skatteförvaltningen. |
| --- | --- |

19.

Kommittén understryker att kommissionen måste respektera de nationella och/eller regionala administrativa befogenheterna när den lägger fram förslag om ökad effektivitet i skatteförvaltningen.

| 20. | Man bör mer effektivt utnyttja de möjligheter som it ger och samtidigt utnyttja alla elektroniska data som finns tillgängliga för att bekämpa bedrägerier samtidigt som man värnar om uppgiftsskyddet. |
| --- | --- |

20.

Man bör mer effektivt utnyttja de möjligheter som it ger och samtidigt utnyttja alla elektroniska data som finns tillgängliga för att bekämpa bedrägerier samtidigt som man värnar om uppgiftsskyddet.

| 21. | Med tanke på de system med omvänd betalningsskyldighet och uppdelad betalning (1) som införts för mervärdesskatten i flera stater vill vi framhålla att man måste öka invånarnas – de viktigaste faktiska betalarna av mervärdesskatt – tilltro till att den mervärdesskatt som betalas in hamnar i statskassan eller i de regionala eller lokala budgetarna. Man bör undersöka möjligheten att införa ett frivilligt system för elektronisk betalning, där mervärdesskatten för invånarnas inköp överförs till behörig myndighet samtidigt som köpesumman, exklusive mervärdesskatt, liksom tidigare överförs till säljarens konto. |
| --- | --- |

21.

Med tanke på de system med omvänd betalningsskyldighet och uppdelad betalning (1) som införts för mervärdesskatten i flera stater vill vi framhålla att man måste öka invånarnas – de viktigaste faktiska betalarna av mervärdesskatt – tilltro till att den mervärdesskatt som betalas in hamnar i statskassan eller i de regionala eller lokala budgetarna. Man bör undersöka möjligheten att införa ett frivilligt system för elektronisk betalning, där mervärdesskatten för invånarnas inköp överförs till behörig myndighet samtidigt som köpesumman, exklusive mervärdesskatt, liksom tidigare överförs till säljarens konto.

Mervärdesskattesatser

| 22. | Kommittén betonar att det inte finns tillräckliga belägg för att konkurrensen snedvrids till följd av att mervärdesskatt inte tas ut på viss verksamhet som bedrivs av offentliga förvaltningar, på verksamhet som sker inom ramen för samarbete mellan kommuner eller på verksamhet som anses ligga i allmänhetens intresse. Beslutet att offentliga organ ska vara befriade från mervärdesskatt bygger på objektiva och harmoniserade kriterier på EU-nivå och inte på medlemsstaternas egen bedömning. |
| --- | --- |

22.

Kommittén betonar att det inte finns tillräckliga belägg för att konkurrensen snedvrids till följd av att mervärdesskatt inte tas ut på viss verksamhet som bedrivs av offentliga förvaltningar, på verksamhet som sker inom ramen för samarbete mellan kommuner eller på verksamhet som anses ligga i allmänhetens intresse. Beslutet att offentliga organ ska vara befriade från mervärdesskatt bygger på objektiva och harmoniserade kriterier på EU-nivå och inte på medlemsstaternas egen bedömning.

| 23. | Kommissionen uppmanas att i den konsekvensbedömning som enligt planerna ska läggas fram 2017 ta hänsyn till de lokala och regionala myndigheternas intressen. I detta sammanhang bör man i samråd med de lokala och regionala myndigheterna klargöra begreppet ”(betydande) snedvridning av konkurrensen”. |
| --- | --- |

23.

Kommissionen uppmanas att i den konsekvensbedömning som enligt planerna ska läggas fram 2017 ta hänsyn till de lokala och regionala myndigheternas intressen. I detta sammanhang bör man i samråd med de lokala och regionala myndigheterna klargöra begreppet ”(betydande) snedvridning av konkurrensen”.

| 24. | Det är mycket viktigt att alla medlemsstater snarast ges möjlighet att tillämpa alla undantag som hittills har fastställts av olika medlemsstater. |
| --- | --- |

24.

Det är mycket viktigt att alla medlemsstater snarast ges möjlighet att tillämpa alla undantag som hittills har fastställts av olika medlemsstater.

| 25. | Kommittén anser att man bör reducera mervärdesskattesatsen för skolbyggnader till 6 %. |
| --- | --- |

25.

Kommittén anser att man bör reducera mervärdesskattesatsen för skolbyggnader till 6 %.

| 26. | Kommittén betonar att den nuvarande förteckningen över reducerade mervärdesskattesatser är mycket oklar och inte styrs av en tydligt fastställd princip. Kommittén beklagar därför att kommissionen inte har gjort en uttömmande och öppen genomgång av de reducerade skattesatser som tillämpas. Man bör se över förteckningen över reducerade mervärdesskattesatser och samtidigt ta hänsyn till de tekniska, ekonomiska och andra förändringar och snedvridningar som förorsakas av att olika mervärdesskattesatser tas ut på varor och tjänster som liknar varandra. Denna översyn bör så långt det är möjligt leda till en harmonisering, så att man undviker snedvridningar av konkurrensen på den inre marknaden för små och medelstora företag. |
| --- | --- |

26.

Kommittén betonar att den nuvarande förteckningen över reducerade mervärdesskattesatser är mycket oklar och inte styrs av en tydligt fastställd princip. Kommittén beklagar därför att kommissionen inte har gjort en uttömmande och öppen genomgång av de reducerade skattesatser som tillämpas. Man bör se över förteckningen över reducerade mervärdesskattesatser och samtidigt ta hänsyn till de tekniska, ekonomiska och andra förändringar och snedvridningar som förorsakas av att olika mervärdesskattesatser tas ut på varor och tjänster som liknar varandra. Denna översyn bör så långt det är möjligt leda till en harmonisering, så att man undviker snedvridningar av konkurrensen på den inre marknaden för små och medelstora företag.

| 27. | Kommittén anser dessutom att enheter som utför vissa verksamheter av allmänintresse kan ha ett ännu större ekonomiskt intresse av att dra av mervärdesskatten i efterhand i stället för att undantas från denna skatt på förhand. |
| --- | --- |

27.

Kommittén anser dessutom att enheter som utför vissa verksamheter av allmänintresse kan ha ett ännu större ekonomiskt intresse av att dra av mervärdesskatten i efterhand i stället för att undantas från denna skatt på förhand.

| 28. | Kommittén anser att alternativ 1 (utvidgning och regelbunden översyn av förteckningen över varor och tjänster som är berättigade till reducerade satser) kanske inte är förenat med lika hög risk som alternativ 2 (avskaffande av förteckningen över varor och tjänster som är berättigade till reducerade satser). |
| --- | --- |

28.

Kommittén anser att alternativ 1 (utvidgning och regelbunden översyn av förteckningen över varor och tjänster som är berättigade till reducerade satser) kanske inte är förenat med lika hög risk som alternativ 2 (avskaffande av förteckningen över varor och tjänster som är berättigade till reducerade satser).

| 29. | Om man ger medlemsstaterna ökad flexibilitet att fastställa sina egna skattesatser kommer detta oundvikligen att öka skillnaderna mellan satserna. Detta skulle kunna leda till snedvridningar på den inre marknaden och innebära en börda för företagen, särskilt de små och medelstora företagen. Kommissionen bör göra en helhetsbedömning för att klargöra hur dess förslag kommer att påverka konkurrensen och den administrativa bördan för företagen samt vilken territoriell inverkan de kommer att få, framför allt i gränsregionerna. |
| --- | --- |

29.

Om man ger medlemsstaterna ökad flexibilitet att fastställa sina egna skattesatser kommer detta oundvikligen att öka skillnaderna mellan satserna. Detta skulle kunna leda till snedvridningar på den inre marknaden och innebära en börda för företagen, särskilt de små och medelstora företagen. Kommissionen bör göra en helhetsbedömning för att klargöra hur dess förslag kommer att påverka konkurrensen och den administrativa bördan för företagen samt vilken territoriell inverkan de kommer att få, framför allt i gränsregionerna.

| 30. | I meddelandet hänvisas det också till andra kostnader och brister som uppstår när rätten att reducera skattesatserna överlåts till medlemsstaterna, däribland risken att mervärdesskatteintäkterna minskar och att komplexiteten, kostnaderna och den rättsliga osäkerheten för företagen ökar. Man måste noggrant utvärdera denna risk. |
| --- | --- |

30.

I meddelandet hänvisas det också till andra kostnader och brister som uppstår när rätten att reducera skattesatserna överlåts till medlemsstaterna, däribland risken att mervärdesskatteintäkterna minskar och att komplexiteten, kostnaderna och den rättsliga osäkerheten för företagen ökar. Man måste noggrant utvärdera denna risk.

| 31. | Kommittén stöder i linje med sitt yttrande om livsmedelssvinn (juni 2016) förslaget att storskaliga återförsäljare ska ha rätt att dra av mervärdesskatten vid donation av osålda livsmedel. |
| --- | --- |

31.

Kommittén stöder i linje med sitt yttrande om livsmedelssvinn (juni 2016) förslaget att storskaliga återförsäljare ska ha rätt att dra av mervärdesskatten vid donation av osålda livsmedel.

E-handel

| 32. | Kommittén vill uppmärksamma att de komplicerade mervärdesskattereglerna, som skiljer sig åt från medlemsstat till medlemsstat, utgör ett av de största hindren för e-handel. Vi instämmer i att mervärdesskattesystemet måste förenklas och att efterlevnadskostnaderna för de små och medelstora företagen måste minskas, framför allt genom att man tar itu med de aspekter som är mindre gynnsamma för företag med säte i Europeiska unionen än för leverantörer från länder utanför EU. |
| --- | --- |

32.

Kommittén vill uppmärksamma att de komplicerade mervärdesskattereglerna, som skiljer sig åt från medlemsstat till medlemsstat, utgör ett av de största hindren för e-handel. Vi instämmer i att mervärdesskattesystemet måste förenklas och att efterlevnadskostnaderna för de små och medelstora företagen måste minskas, framför allt genom att man tar itu med de aspekter som är mindre gynnsamma för företag med säte i Europeiska unionen än för leverantörer från länder utanför EU.

| 33. | Vi stöder planerna på att utvidga konceptet med en enda kontaktpunkt till att omfatta handel med varor och på att införa eller höja tröskelvärdena för mervärdesskatt för nyetablerade företag och mikroföretag. |
| --- | --- |

33.

Vi stöder planerna på att utvidga konceptet med en enda kontaktpunkt till att omfatta handel med varor och på att införa eller höja tröskelvärdena för mervärdesskatt för nyetablerade företag och mikroföretag.

| 34. | Kommittén välkomnar förslaget om att avskaffa befrielsen från mervärdesskatt för varor som importeras i småförsändelser från leverantörer utanför EU och att införa kontroller genom en samordnad granskning av gränsöverskridande företag, eftersom de små och medelstora företagen i EU för närvarande har en konkurrensmässig nackdel i förhållande till sådana företag i tredjeländer. |
| --- | --- |

34.

Kommittén välkomnar förslaget om att avskaffa befrielsen från mervärdesskatt för varor som importeras i småförsändelser från leverantörer utanför EU och att införa kontroller genom en samordnad granskning av gränsöverskridande företag, eftersom de små och medelstora företagen i EU för närvarande har en konkurrensmässig nackdel i förhållande till sådana företag i tredjeländer.

Mervärdesskattepaket för små och medelstora företag

| 35. | De små och medelstora företagen är grunden för den ekonomiska utvecklingen i kommunerna och regionerna. De kostnader som de ådrar sig när de försöker följa bestämmelserna om mervärdesskatt är oproportionellt mycket högre än för de större företagen och därigenom tvingas de bedriva sin verksamhet under mer ogynnsamma konkurrensvillkor. |
| --- | --- |

35.

De små och medelstora företagen är grunden för den ekonomiska utvecklingen i kommunerna och regionerna. De kostnader som de ådrar sig när de försöker följa bestämmelserna om mervärdesskatt är oproportionellt mycket högre än för de större företagen och därigenom tvingas de bedriva sin verksamhet under mer ogynnsamma konkurrensvillkor.

| 36. | I flera stater vidtas åtgärder som ska förenkla registreringen av nya företag och tycks syfta till att förbättra företagsklimatet, men ofta leder de till att det bildas företag som gör det möjligt att etablera system för ”karusellbedrägerier”. |
| --- | --- |

36.

I flera stater vidtas åtgärder som ska förenkla registreringen av nya företag och tycks syfta till att förbättra företagsklimatet, men ofta leder de till att det bildas företag som gör det möjligt att etablera system för ”karusellbedrägerier”.

| 37. | Behöriga nationella myndigheter (däribland skattemyndigheterna) måste ta sitt ansvar och kontrollera verksamheten i de företag som bedriver laglig verksamhet, och de får inte övervältra detta ansvar på affärspartnerna. EU-domstolen har upprepade gånger fastställt detta i sina domar beträffande mervärdesskatt. |
| --- | --- |

37.

Behöriga nationella myndigheter (däribland skattemyndigheterna) måste ta sitt ansvar och kontrollera verksamheten i de företag som bedriver laglig verksamhet, och de får inte övervältra detta ansvar på affärspartnerna. EU-domstolen har upprepade gånger fastställt detta i sina domar beträffande mervärdesskatt.

| 38. | När kommissionen 2017 lägger fram en uppsättning dokument om små och medelstora företag måste dessa innehålla relevanta förenklingsåtgärder. |
| --- | --- |

38.

När kommissionen 2017 lägger fram en uppsättning dokument om små och medelstora företag måste dessa innehålla relevanta förenklingsåtgärder.

Bryssel den 12 oktober 2016.

Markku MARKKULA

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

(1)  Kommissionen har t.ex. godkänt Italiens begäran om att få införa ett mervärdesskattesystem med ”uppdelad betalning” för offentliga förvaltningar som betalar mervärdesskatt. När offentliga förvaltningar betalar en faktura för en vara eller en tjänst betalas en del av mervärdesskatten direkt in till statskassan. Systemet är i funktion under perioden 1.1.2015–31.12.2017, när det ska ersättas med en full övergång till e-fakturering inom den offentliga förvaltningen. Uppskattningar visar att Italien varje år gått miste om 900 miljoner euro av de offentliga förvaltningarnas inbetalningar av mervärdesskatt.

1

---

| 21.3.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 88/43 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 88/43

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Genomförande av det globala klimatavtalet – ett territoriellt förhållningssätt till COP22 i Marrakech

(2017/C 088/09)

| Föredragande: | Francesco Pigliaru (IT-PES), regionpresident, Sardinien |
| --- | --- |
| Referensdokument: | Yttrande på eget initiativ |

Föredragande:

Francesco Pigliaru (IT-PES), regionpresident, Sardinien

Referensdokument:

Yttrande på eget initiativ

POLITISKA REKOMMENDATIONER

| 1. | Parisavtalet är ett stort framsteg i och med att det är universellt, bindande och balanserat. Det innehåller en global handlingsplan för att hålla temperaturökningen under detta århundrade långt under 2 grader och driva på ansträngningarna för att begränsa ökningen ännu mer, till 1,5 grader jämfört med 1990 års nivåer. Det är särskilt viktigt eftersom den utstakade vägen mot utfasning av fossila bränslen ger tillförlitlig vägledning för beslutsfattare på alla nivåer, undviker dyra inlåsningar i investeringar med höga koldioxidutsläpp och tillhandahåller företag och investerare säkerhet och en tydlig riktning. Den 22:a partskonferensen för FN:s ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC COP22) kommer att få i uppgift att upprätthålla den positiva dynamiken från Paris och förverkliga avtalets olika mekanismer. |
| --- | --- |

1.

Parisavtalet är ett stort framsteg i och med att det är universellt, bindande och balanserat. Det innehåller en global handlingsplan för att hålla temperaturökningen under detta århundrade långt under 2 grader och driva på ansträngningarna för att begränsa ökningen ännu mer, till 1,5 grader jämfört med 1990 års nivåer. Det är särskilt viktigt eftersom den utstakade vägen mot utfasning av fossila bränslen ger tillförlitlig vägledning för beslutsfattare på alla nivåer, undviker dyra inlåsningar i investeringar med höga koldioxidutsläpp och tillhandahåller företag och investerare säkerhet och en tydlig riktning. Den 22:a partskonferensen för FN:s ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC COP22) kommer att få i uppgift att upprätthålla den positiva dynamiken från Paris och förverkliga avtalets olika mekanismer.

| 2. | Även om de genomförs fullt ut kommer parternas nuvarande åtaganden dock inte att räcka för att nå de fastställda målen. Regionerna och städerna, som har nära förbindelser med de lokala samhällena och områdena, måste stärka sina insatser, samtidigt som parterna måste lägga fram uppdaterade bidrag så snart som möjligt – så tidigt som inom ramen för den positiva dialogen 2018. Med beaktande av EU i synnerhet vidhåller Europeiska regionkommittén sin tidigare ståndpunkt att utsläppen av växthusgaser måste minskas med 50 % fram till 2030, med målet att de globala utsläppen av växthusgaser ska nå sin topp så snart som möjligt och fasas ut till 2050 eller kort därefter. |
| --- | --- |

2.

Även om de genomförs fullt ut kommer parternas nuvarande åtaganden dock inte att räcka för att nå de fastställda målen. Regionerna och städerna, som har nära förbindelser med de lokala samhällena och områdena, måste stärka sina insatser, samtidigt som parterna måste lägga fram uppdaterade bidrag så snart som möjligt – så tidigt som inom ramen för den positiva dialogen 2018. Med beaktande av EU i synnerhet vidhåller Europeiska regionkommittén sin tidigare ståndpunkt att utsläppen av växthusgaser måste minskas med 50 % fram till 2030, med målet att de globala utsläppen av växthusgaser ska nå sin topp så snart som möjligt och fasas ut till 2050 eller kort därefter.

| 3. | EU, med sitt högt utvecklade system för flernivåstyre, har ett särskilt ansvar att visa ett enat och ambitiöst ledarskap när det gäller att hantera klimatförändringarna. ReK välkomnar därför EU:s snabba ratificering av Parisavtalet och uppmanar de medlemsstater som ännu inte har ratificerat avtalet att göra det så snart som möjligt. ReK uppmanar också kommissionen och medlemsstaterna att uppdatera och specificera ramen fram till 2030 och färdplanen för 2050 så att de kan iaktta avtalets krav om att utarbeta långsiktiga strategier för utveckling mot låga växthusgasutsläpp till mitten av århundradet. Denna process bör inledas så snart som möjligt för att ge rum för en heltäckande debatt i vilken representanter från nationella, regionala och lokala myndigheter samt det civila samhället och näringslivet bör vara djupt involverade. |
| --- | --- |

3.

EU, med sitt högt utvecklade system för flernivåstyre, har ett särskilt ansvar att visa ett enat och ambitiöst ledarskap när det gäller att hantera klimatförändringarna. ReK välkomnar därför EU:s snabba ratificering av Parisavtalet och uppmanar de medlemsstater som ännu inte har ratificerat avtalet att göra det så snart som möjligt. ReK uppmanar också kommissionen och medlemsstaterna att uppdatera och specificera ramen fram till 2030 och färdplanen för 2050 så att de kan iaktta avtalets krav om att utarbeta långsiktiga strategier för utveckling mot låga växthusgasutsläpp till mitten av århundradet. Denna process bör inledas så snart som möjligt för att ge rum för en heltäckande debatt i vilken representanter från nationella, regionala och lokala myndigheter samt det civila samhället och näringslivet bör vara djupt involverade.

Flernivåstyre

| 4. | Parisavtalet erkände vikten av flernivåstyre i klimatpolitiken. Denna princip bör nu omsättas i praktiken på alla myndighetsnivåer i syfte att skapa kopplingar och fylla de befintliga luckorna mellan den nationella, regionala och lokala klimatpolitiken, tillsammans med en ram för ökad insyn och utvecklingen av nödvändiga instrument för global inventering, en bättre förståelse av den differentierade inverkan av klimatförändringar, förluster och skador samt lämplig klimatfinansiering och lämpligt kapacitetsstöd. |
| --- | --- |

4.

Parisavtalet erkände vikten av flernivåstyre i klimatpolitiken. Denna princip bör nu omsättas i praktiken på alla myndighetsnivåer i syfte att skapa kopplingar och fylla de befintliga luckorna mellan den nationella, regionala och lokala klimatpolitiken, tillsammans med en ram för ökad insyn och utvecklingen av nödvändiga instrument för global inventering, en bättre förståelse av den differentierade inverkan av klimatförändringar, förluster och skador samt lämplig klimatfinansiering och lämpligt kapacitetsstöd.

| 5. | ReK efterlyser därför en ytterligare utveckling av Lima-Paris-agendan (LPAA) och dess motsvarande plattform för icke-statliga aktörer för klimatåtgärder (Nazca). Dessa kan integreras fullt ut i UNFCCC:s sekretariat via den agenda för globala klimatåtgärder som lanserades av de ”Climate Champions” som nyligen utsågs (1). Detta bör i sin tur bilda grunden för verkligt flernivåstyre i klimatfrågor, vilket även noteras i Europaparlamentets resolution. |
| --- | --- |

5.

ReK efterlyser därför en ytterligare utveckling av Lima-Paris-agendan (LPAA) och dess motsvarande plattform för icke-statliga aktörer för klimatåtgärder (Nazca). Dessa kan integreras fullt ut i UNFCCC:s sekretariat via den agenda för globala klimatåtgärder som lanserades av de ”Climate Champions” som nyligen utsågs (1). Detta bör i sin tur bilda grunden för verkligt flernivåstyre i klimatfrågor, vilket även noteras i Europaparlamentets resolution.

| 6. | Som de största bidragsgivarna till LPAA och Nazca har regionerna och städerna redan bevisat sitt engagemang för att bekämpa klimatförändringar och sin potential för ökade insatser. Frivilliga initiativ, såsom EU:s borgmästaravtal och samförståndsavtalet ”Under 2 Degrees”, har särskilt mervärde eftersom de bidrar med kvantifierade uppgiftertill LPAA och Nazca och visar större ambition än de nationella lagstiftarna. Bidraget från dessa initiativ för att få igång åtgärder på alla nivåer bör erkännas och uppmuntras av subnationella och nationella regeringar samt mellanstatliga organisationer. Deras insatser bör redovisas och ingå i de nationellt fastställda bidragen, vilket redan är fallet när det exempelvis gäller Mexiko. Andra initiativ för övervakning och rapportering och mekanismer för att mäta utsläppsminskningar och utvärdera begränsnings- och anpassningspolitiken bör också främjas. |
| --- | --- |

6.

Som de största bidragsgivarna till LPAA och Nazca har regionerna och städerna redan bevisat sitt engagemang för att bekämpa klimatförändringar och sin potential för ökade insatser. Frivilliga initiativ, såsom EU:s borgmästaravtal och samförståndsavtalet ”Under 2 Degrees”, har särskilt mervärde eftersom de bidrar med kvantifierade uppgiftertill LPAA och Nazca och visar större ambition än de nationella lagstiftarna. Bidraget från dessa initiativ för att få igång åtgärder på alla nivåer bör erkännas och uppmuntras av subnationella och nationella regeringar samt mellanstatliga organisationer. Deras insatser bör redovisas och ingå i de nationellt fastställda bidragen, vilket redan är fallet när det exempelvis gäller Mexiko. Andra initiativ för övervakning och rapportering och mekanismer för att mäta utsläppsminskningar och utvärdera begränsnings- och anpassningspolitiken bör också främjas.

Bättre integrering av regioner och städer i UNFCCC

| 7. | Bättre integrering av regioner och städer i UNFCCC-processen är också nödvändigt och skulle göra det möjligt att i god tid förmedla feedback från gräsrotsnivå tillbaka till FN-nivå. Länderna skulle få tillgång till bästa möjliga information, så att de kan fatta kostnadseffektiva beslut som regionerna och städerna kan genomföra i praktiken. Det är därför nödvändigt att inrätta en permanent och direkt dialog mellan de olika nivåerna, med utgångspunkt i den lokala och regionala nivån. |
| --- | --- |

7.

Bättre integrering av regioner och städer i UNFCCC-processen är också nödvändigt och skulle göra det möjligt att i god tid förmedla feedback från gräsrotsnivå tillbaka till FN-nivå. Länderna skulle få tillgång till bästa möjliga information, så att de kan fatta kostnadseffektiva beslut som regionerna och städerna kan genomföra i praktiken. Det är därför nödvändigt att inrätta en permanent och direkt dialog mellan de olika nivåerna, med utgångspunkt i den lokala och regionala nivån.

| 8. | Följande åtgärder skulle kunna stärka denna dialog:






  — | Regelbundna utbyten mellan regionernas och städernas representanter och COP-ordförandeskapen, ”Climate Champions” samt UNFCCC:s sekretariat. |
| --- | --- | --- |

8.

Följande åtgärder skulle kunna stärka denna dialog:

—

Regelbundna utbyten mellan regionernas och städernas representanter och COP-ordförandeskapen, ”Climate Champions” samt UNFCCC:s sekretariat.

| — | Trilaterala dialoger mellan städer, regioner och parter inom ramen för UNFCCC:s strukturer och särskilt under partskonferenserna. |
| --- | --- |

—

Trilaterala dialoger mellan städer, regioner och parter inom ramen för UNFCCC:s strukturer och särskilt under partskonferenserna.

| — | Daglig rapportering av kommissionen och rådet under partskonferenserna till ReK. |
| --- | --- |

—

Daglig rapportering av kommissionen och rådet under partskonferenserna till ReK.

| — | Regelbundna utbyten med Europaparlamentet, framför allt Europaparlamentets delegation vid partskonferenserna. |
| --- | --- |

—

Regelbundna utbyten med Europaparlamentet, framför allt Europaparlamentets delegation vid partskonferenserna.

| — | Parternas (ländernas) deltagande i de informella gruppsammanträdena i ”Friends of the Cities”. |
| --- | --- |

—

Parternas (ländernas) deltagande i de informella gruppsammanträdena i ”Friends of the Cities”.

På EU-nivå

| 9. | Efter COP21 har kommissionen och rådet haft allt närmare kontakt med ReK i syfte att bättre integrera en lokal strategi i EU:s lagstiftning, särskilt genom EU-agendan för städer. Färdplanen för genomförandet av Parisavtalet i EU stöder dessutom fullt ut principen om flernivåstyre. |
| --- | --- |

9.

Efter COP21 har kommissionen och rådet haft allt närmare kontakt med ReK i syfte att bättre integrera en lokal strategi i EU:s lagstiftning, särskilt genom EU-agendan för städer. Färdplanen för genomförandet av Parisavtalet i EU stöder dessutom fullt ut principen om flernivåstyre.

| 10. | Kommissionen har också satt i gång en utökning och förstärkning av EU:s borgmästaravtal. Utöver att det håller på att utvecklas i olika delar av världen innehåller det nu också ett anpassningsinslag. |
| --- | --- |

10.

Kommissionen har också satt i gång en utökning och förstärkning av EU:s borgmästaravtal. Utöver att det håller på att utvecklas i olika delar av världen innehåller det nu också ett anpassningsinslag.

| 11. | Ur ReK:s perspektiv är det av yttersta vikt att bygga vidare på detta erkännande och att säkerställa en balanserad strategi som tar hänsyn till de olika bidragen från både regionerna och städerna i detta sammanhang. |
| --- | --- |

11.

Ur ReK:s perspektiv är det av yttersta vikt att bygga vidare på detta erkännande och att säkerställa en balanserad strategi som tar hänsyn till de olika bidragen från både regionerna och städerna i detta sammanhang.

| 12. | ReK vill understryka att principen om flernivåstyre är inkluderande och kostnadseffektiv, eftersom den gör det möjligt för alla styresnivåer att samordna sina insatser, och därigenom att maximera sina möjligheter till åtgärder. |
| --- | --- |

12.

ReK vill understryka att principen om flernivåstyre är inkluderande och kostnadseffektiv, eftersom den gör det möjligt för alla styresnivåer att samordna sina insatser, och därigenom att maximera sina möjligheter till åtgärder.

| 13. | Regionerna har en nyckelroll att spela när det gäller att fastställa ramen för stadspolitiken inom ett större territorium och koppla den till annan politik, såsom skogsbruk, grön och blå infrastruktur, territoriell sammanhållning och jordbruk. Denna funktion som regionerna sköter är särskilt viktig i EU, eftersom dess territorium utgörs av små och medelstora städer, som ofta har begränsade medel och handlingsförmåga. Regionerna bidrar till att undvika kostsamt dubbelarbete och säkerställa bred sammanhållning mellan stadsområden och icke-stadsområden. |
| --- | --- |

13.

Regionerna har en nyckelroll att spela när det gäller att fastställa ramen för stadspolitiken inom ett större territorium och koppla den till annan politik, såsom skogsbruk, grön och blå infrastruktur, territoriell sammanhållning och jordbruk. Denna funktion som regionerna sköter är särskilt viktig i EU, eftersom dess territorium utgörs av små och medelstora städer, som ofta har begränsade medel och handlingsförmåga. Regionerna bidrar till att undvika kostsamt dubbelarbete och säkerställa bred sammanhållning mellan stadsområden och icke-stadsområden.

| 14. | Exempelvis i borgmästaravtalet ingår många regioner som regionala samordnare. Dessa kan göra det möjligt för flera städer samtidigt att bli part i avtalet. |
| --- | --- |

14.

Exempelvis i borgmästaravtalet ingår många regioner som regionala samordnare. Dessa kan göra det möjligt för flera städer samtidigt att bli part i avtalet.

| 15. | ReK noterar därför den nyckelroll som regionerna i medlemsstaterna spelar för att främja denna typ av vertikal samordning mellan alla styresnivåer. |
| --- | --- |

15.

ReK noterar därför den nyckelroll som regionerna i medlemsstaterna spelar för att främja denna typ av vertikal samordning mellan alla styresnivåer.

| 16. | I Italien, exempelvis, har regionerna inrättat en mellanregional nämnd för klimatanpassning. Nämnden samlar den nationella regeringen och alla regioner och säkerställer att Italiens anpassningsstrategi, som utarbetades på grundval av den europeiska strategin för anpassning till klimatförändringarna, genomförs på regional nivå.
  Regionerna är i sin tur även ansvariga för att hjälpa städerna inom deras territorier att utarbeta lokala anpassningsplaner. |
| --- | --- |

16.

I Italien, exempelvis, har regionerna inrättat en mellanregional nämnd för klimatanpassning. Nämnden samlar den nationella regeringen och alla regioner och säkerställer att Italiens anpassningsstrategi, som utarbetades på grundval av den europeiska strategin för anpassning till klimatförändringarna, genomförs på regional nivå.

Regionerna är i sin tur även ansvariga för att hjälpa städerna inom deras territorier att utarbeta lokala anpassningsplaner.

| 17. | Mot bakgrund av detta exempel uppmanar ReK EU:s regioner att visa ledarskap när det gäller att tillämpa EU:s och medlemsstaternas klimatstrategier och driva på förändringar på lokal nivå. Kommittén uppmanar dessutom kommissionen och medlemsstaterna att inkludera denna uppgift i sin definition av inkluderande styrning på klimat- och energiområdet samt inom sin strategi för genomförande av Parisavtalet. I detta syfte bör man också ta vederbörlig hänsyn till den roll som regionala samordnare spelar inom ramen för borgmästaravtalet vid utformningen av nya stödverktyg för undertecknarna. |
| --- | --- |

17.

Mot bakgrund av detta exempel uppmanar ReK EU:s regioner att visa ledarskap när det gäller att tillämpa EU:s och medlemsstaternas klimatstrategier och driva på förändringar på lokal nivå. Kommittén uppmanar dessutom kommissionen och medlemsstaterna att inkludera denna uppgift i sin definition av inkluderande styrning på klimat- och energiområdet samt inom sin strategi för genomförande av Parisavtalet. I detta syfte bör man också ta vederbörlig hänsyn till den roll som regionala samordnare spelar inom ramen för borgmästaravtalet vid utformningen av nya stödverktyg för undertecknarna.

Horisontell samordning

| 18. | Utöver vertikal samordning anser ReK att det är nödvändigt att fördjupa den horisontella samordningen mellan olika politikområden. Att integrera klimatdimensionen i all politik kommer att göra det möjligt för den lokala befolkningen att dra nytta av många sidovinster, såsom högre livskvalitet och lokala arbetstillfällen. Det kommer också att göra det möjligt att skapa synergieffekter och minska åtgärdermas kostnader. Det uppskattas t.ex. att EU:s paket om cirkulär ekonomi kan bidra till att minska utsläppen av växthusgaser med 2–4 % årligen (2) om det genomförs korrekt. ReK uppmanar därför COP22 att ta upp den huvudroll som ett minskat utnyttjande av råvaror och en hållbar avfallshantering spelar i kampen mot klimatförändringarna. |
| --- | --- |

18.

Utöver vertikal samordning anser ReK att det är nödvändigt att fördjupa den horisontella samordningen mellan olika politikområden. Att integrera klimatdimensionen i all politik kommer att göra det möjligt för den lokala befolkningen att dra nytta av många sidovinster, såsom högre livskvalitet och lokala arbetstillfällen. Det kommer också att göra det möjligt att skapa synergieffekter och minska åtgärdermas kostnader. Det uppskattas t.ex. att EU:s paket om cirkulär ekonomi kan bidra till att minska utsläppen av växthusgaser med 2–4 % årligen (2) om det genomförs korrekt. ReK uppmanar därför COP22 att ta upp den huvudroll som ett minskat utnyttjande av råvaror och en hållbar avfallshantering spelar i kampen mot klimatförändringarna.

| 19. | ReK uppmanar därför regionerna och städerna att främja ett samarbete mellan förvaltningarna. Man kan notera den lyckade modell som tagits fram i Esbo, Finland, med en myndighetsövergripande kommitté för hållbar utveckling. Inte minst tack vare detta integrerade tillvägagångssätt har Esbo nyligen rankats som den mest hållbara staden i EU enligt en undersökning som beställts av det nederländska EU-ordförandeskapet. |
| --- | --- |

19.

ReK uppmanar därför regionerna och städerna att främja ett samarbete mellan förvaltningarna. Man kan notera den lyckade modell som tagits fram i Esbo, Finland, med en myndighetsövergripande kommitté för hållbar utveckling. Inte minst tack vare detta integrerade tillvägagångssätt har Esbo nyligen rankats som den mest hållbara staden i EU enligt en undersökning som beställts av det nederländska EU-ordförandeskapet.

| 20. | Utöver horisontellt samarbete på lokal och regional nivå bör man också undvika silotänkande när man utformar EU:s stödåtgärder för regioner och städer. I detta syfte ser ReK fram emot införandet av en enda kontaktpunkt, som kommissionen har aviserat i sitt meddelande ”Vägen efter Paris”, och betonar också vikten av denna tjänst för att tillgodose behoven i regionerna. |
| --- | --- |

20.

Utöver horisontellt samarbete på lokal och regional nivå bör man också undvika silotänkande när man utformar EU:s stödåtgärder för regioner och städer. I detta syfte ser ReK fram emot införandet av en enda kontaktpunkt, som kommissionen har aviserat i sitt meddelande ”Vägen efter Paris”, och betonar också vikten av denna tjänst för att tillgodose behoven i regionerna.

Europeiska regionkommitténs bidrag

| 21. | Som förberedelse för COP22 och därefter åtar sig ReK att stödja kommissionen och rådet i deras strävan att göra genomförandet av avtalet till en framgång i nära samarbete med Europaparlamentet. |
| --- | --- |

21.

Som förberedelse för COP22 och därefter åtar sig ReK att stödja kommissionen och rådet i deras strävan att göra genomförandet av avtalet till en framgång i nära samarbete med Europaparlamentet.

| 22. | ReK bör sträva efter att vara en koldioxidneutral institution och kommer att samarbeta med övriga EU-institutioner, särskilt Europaparlamentet, i denna strävan. |
| --- | --- |

22.

ReK bör sträva efter att vara en koldioxidneutral institution och kommer att samarbeta med övriga EU-institutioner, särskilt Europaparlamentet, i denna strävan.

| 23. | Inom EU kommer ReK att informera regionerna och städerna om deras nyckelroll i förstärkandet av klimatåtgärderna och om alla mekanismer som gör det möjligt att stödja gräsrotsinsatser. |
| --- | --- |

23.

Inom EU kommer ReK att informera regionerna och städerna om deras nyckelroll i förstärkandet av klimatåtgärderna och om alla mekanismer som gör det möjligt att stödja gräsrotsinsatser.

| 24. | ReK, som är en stark anhängare av borgmästaravtalet, uppmuntrar sina ledamöter att delta i initiativet och har även inrättat en ambassadörsgrupp för borgmästaravtalet inom ReK för att främja initiativet i ledamöternas respektive länder. |
| --- | --- |

24.

ReK, som är en stark anhängare av borgmästaravtalet, uppmuntrar sina ledamöter att delta i initiativet och har även inrättat en ambassadörsgrupp för borgmästaravtalet inom ReK för att främja initiativet i ledamöternas respektive länder.

| 25. | Kommittén är därför fast besluten att föregå med gott exempel. Kommittén är medlem av EU:s miljölednings- och miljörevisionsordning (Emas) och lovar att fortsätta sina ansträngningar tillsammans med administrationen och sina ledamöter för att sänka sina koldioxidutsläpp och minska sin förbrukning av fossila bränslen. För detta ändamål kommer ReK att undersöka hur kommittén kan kompensera för de oundvikliga utsläppen av växthusgaser orsakade av resor för kommitténs ledamöter och personal. Detta innebär att ReK:s koldioxidavtryck måste beräknas, och alla tjänsteresor och sammanträden på annan ort måste ingå i denna beräkning. Kompensationen för utsläppen av växthusgaser bör finansiera hållbara projekt inom EU. Ny teknik såsom videokonferenser bör användas i större utsträckning, även vid ReK:s utskottssammanträden. |
| --- | --- |

25.

Kommittén är därför fast besluten att föregå med gott exempel. Kommittén är medlem av EU:s miljölednings- och miljörevisionsordning (Emas) och lovar att fortsätta sina ansträngningar tillsammans med administrationen och sina ledamöter för att sänka sina koldioxidutsläpp och minska sin förbrukning av fossila bränslen. För detta ändamål kommer ReK att undersöka hur kommittén kan kompensera för de oundvikliga utsläppen av växthusgaser orsakade av resor för kommitténs ledamöter och personal. Detta innebär att ReK:s koldioxidavtryck måste beräknas, och alla tjänsteresor och sammanträden på annan ort måste ingå i denna beräkning. Kompensationen för utsläppen av växthusgaser bör finansiera hållbara projekt inom EU. Ny teknik såsom videokonferenser bör användas i större utsträckning, även vid ReK:s utskottssammanträden.

| 26. | I syfte att bli en papperslös institution bör ReK följa Europaparlamentets exempel, där man inte längre skriver ut handlingar för plenar- och utskottssammanträden om inte ledamöterna uttryckligen begär detta eller om det av andra tvingande skäl krävs utskrivna dokument. |
| --- | --- |

26.

I syfte att bli en papperslös institution bör ReK följa Europaparlamentets exempel, där man inte längre skriver ut handlingar för plenar- och utskottssammanträden om inte ledamöterna uttryckligen begär detta eller om det av andra tvingande skäl krävs utskrivna dokument.

| 27. | Bortom EU:s gränser samarbetar ReK med GD Klimatpolitik, Europeiska utrikestjänsten och medlemsstaterna inom ramen för nätverket för grön diplomati för att stödja genomförandet av de befintliga löftena från parter utanför EU och uppmuntra dem till att utställa nya löften som liknar dem som utställts av EU. |
| --- | --- |

27.

Bortom EU:s gränser samarbetar ReK med GD Klimatpolitik, Europeiska utrikestjänsten och medlemsstaterna inom ramen för nätverket för grön diplomati för att stödja genomförandet av de befintliga löftena från parter utanför EU och uppmuntra dem till att utställa nya löften som liknar dem som utställts av EU.

| 28. | ReK kommer särskilt att använda sina strukturer, såsom församlingen för regionala och lokala myndigheter i EU och Medelhavsområdet, konferensen för regionala och lokala myndigheter i länderna inom det östliga partnerskapet, arbetsgruppen för Ukraina och de gemensamma rådgivande kommittéerna och arbetsgrupperna med kandidatländer och potentiella kandidatländer, för att hålla klimatpolitiken högt uppe på den politiska dagordningen och stödja dess genomförande genom lokala och regionala myndigheter i hela världen. |
| --- | --- |

28.

ReK kommer särskilt att använda sina strukturer, såsom församlingen för regionala och lokala myndigheter i EU och Medelhavsområdet, konferensen för regionala och lokala myndigheter i länderna inom det östliga partnerskapet, arbetsgruppen för Ukraina och de gemensamma rådgivande kommittéerna och arbetsgrupperna med kandidatländer och potentiella kandidatländer, för att hålla klimatpolitiken högt uppe på den politiska dagordningen och stödja dess genomförande genom lokala och regionala myndigheter i hela världen.

| 29. | ReK kommer att delta aktivt i Medcop22 som hålls i Tanger i syfte att ge städer och regioner i området ytterligare möjligheter att agera i fråga om klimat och energi. Kommittén kommer framför allt att stödja inriktningen på finansiering och kapacitetsuppbyggnad med avseende på lokala och regionala myndigheter i Euromedområdet, och man kommer att föra fram dessa frågor till EU:s delegation till COP22. |
| --- | --- |

29.

ReK kommer att delta aktivt i Medcop22 som hålls i Tanger i syfte att ge städer och regioner i området ytterligare möjligheter att agera i fråga om klimat och energi. Kommittén kommer framför allt att stödja inriktningen på finansiering och kapacitetsuppbyggnad med avseende på lokala och regionala myndigheter i Euromedområdet, och man kommer att föra fram dessa frågor till EU:s delegation till COP22.

| 30. | ReK kommer särskilt att bidra till att främja borgmästaravtalet på global nivå, först borgmästaravtalet i Europa-Medelhavsområdet och eventuellt det östliga borgmästaravtalet under 2016. |
| --- | --- |

30.

ReK kommer särskilt att bidra till att främja borgmästaravtalet på global nivå, först borgmästaravtalet i Europa-Medelhavsområdet och eventuellt det östliga borgmästaravtalet under 2016.

| 31. | ReK kommer också att fortsätta sitt engagemang på UNFCCC-nivå för att stödja EU-delegationens ambitiösa klimatståndpunkt och framför allt EU:s modell för flernivåstyre bland sina partner i gruppen för lokala och kommunala myndigheter. |
| --- | --- |

31.

ReK kommer också att fortsätta sitt engagemang på UNFCCC-nivå för att stödja EU-delegationens ambitiösa klimatståndpunkt och framför allt EU:s modell för flernivåstyre bland sina partner i gruppen för lokala och kommunala myndigheter.

Att stärka våra samhällen

| 32. | Med tanke på omfattningen av de åtgärder som krävs på klimatområdet måste vi alla ändra vårt sätt att producera och konsumera. För att vinna allmänhetens acceptans för dessa djupgående förändringar kommer regionerna och städerna därför att ha ett särskilt ansvar för att föra en dialog med medborgarna och ge dem möjlighet att spela en aktiv roll i denna övergång. |
| --- | --- |

32.

Med tanke på omfattningen av de åtgärder som krävs på klimatområdet måste vi alla ändra vårt sätt att producera och konsumera. För att vinna allmänhetens acceptans för dessa djupgående förändringar kommer regionerna och städerna därför att ha ett särskilt ansvar för att föra en dialog med medborgarna och ge dem möjlighet att spela en aktiv roll i denna övergång.

| 33. | Både regionerna och städerna spelar en avgörande roll när det gäller att underlätta spridningen av information om beteendeförändringar och åtgärder för att stödja enskilda insatser på klimatområdet. |
| --- | --- |

33.

Både regionerna och städerna spelar en avgörande roll när det gäller att underlätta spridningen av information om beteendeförändringar och åtgärder för att stödja enskilda insatser på klimatområdet.

| 34. | Regionerna och städerna måste också genom samordning med överordnade styresnivåer (nationellt, på EU-nivå och globalt) kartlägga och undanröja de flaskhalsar som hindrar medborgarna från att helt och fullt delta i övergången till koldioxidsnåla och motståndskraftiga samhällen. |
| --- | --- |

34.

Regionerna och städerna måste också genom samordning med överordnade styresnivåer (nationellt, på EU-nivå och globalt) kartlägga och undanröja de flaskhalsar som hindrar medborgarna från att helt och fullt delta i övergången till koldioxidsnåla och motståndskraftiga samhällen.

| 35. | Regionernas och städernas långsiktiga partnerskap med företag, universitet, lokalsamhällen, det civila samhället, icke-statliga organisationer och skolor är avgörande för att främja insatser på klimatområdet. |
| --- | --- |

35.

Regionernas och städernas långsiktiga partnerskap med företag, universitet, lokalsamhällen, det civila samhället, icke-statliga organisationer och skolor är avgörande för att främja insatser på klimatområdet.

| 36. | ReK uppmanar därför regionerna och städerna att till fullo spela sin roll när det gäller att slå vakt om flerpartsprojekt på lokal och regional nivå för att skapa en kultur av hållbar utveckling som kommer att främja insatser på nationell och europeisk nivå, och betonar att det finns stora skillnader vad gäller behov och sårbarhet till följd av klimatförändringarna i olika delar av EU och mellan regioner och städer. |
| --- | --- |

36.

ReK uppmanar därför regionerna och städerna att till fullo spela sin roll när det gäller att slå vakt om flerpartsprojekt på lokal och regional nivå för att skapa en kultur av hållbar utveckling som kommer att främja insatser på nationell och europeisk nivå, och betonar att det finns stora skillnader vad gäller behov och sårbarhet till följd av klimatförändringarna i olika delar av EU och mellan regioner och städer.

Fokus på forskning

| 37. | Forskningens roll i arbetet med att utforma lämpliga politiska åtgärder för att möta den utmaning som klimatförändringarna innebär är av avgörande betydelse. Nära förbindelser med den akademiska världen kommer att bidra till bra politiskt beslutsfattande med beslut som grundas på goda expertråd.
  ReK uppmanar därför regionerna och städerna att bygga upp nära kontakter med universitet och forskningscenter inom och utanför sina territorier och stödja mellanregionalt samarbete på dessa områden. |
| --- | --- |

37.

Forskningens roll i arbetet med att utforma lämpliga politiska åtgärder för att möta den utmaning som klimatförändringarna innebär är av avgörande betydelse. Nära förbindelser med den akademiska världen kommer att bidra till bra politiskt beslutsfattande med beslut som grundas på goda expertråd.

ReK uppmanar därför regionerna och städerna att bygga upp nära kontakter med universitet och forskningscenter inom och utanför sina territorier och stödja mellanregionalt samarbete på dessa områden.

| 38. | Samproduktion av kunskap från ett tidigt skede och tväranalyser mellan politiker och akademiker kommer att främja samarbete när det gäller att identifiera problem och gemensamt hitta lösningar på dem under hela forskningsprocessen och beslutsprocessen. |
| --- | --- |

38.

Samproduktion av kunskap från ett tidigt skede och tväranalyser mellan politiker och akademiker kommer att främja samarbete när det gäller att identifiera problem och gemensamt hitta lösningar på dem under hela forskningsprocessen och beslutsprocessen.

| 39. | ReK noterar med tillfredsställelse att det nyligen antagna beslutet från den mellanstatliga panelen för klimatförändringar, att utarbeta en särskild rapport om städer och klimat 2023, kommer att främja ökad forskning redan nu om städernas betydelse i kampen mot klimatförändringarna. Kommittén uppmanar kommissionen att delta aktivt i utarbetandet av rapporten och att involvera ReK i denna process, samt att förespråka en territoriell vision för klimatåtgärder på flera nivåer. ReK uppmanar kommissionen att särskilt främja forskning inom dessa områden för att bidra konstruktivt till den särskilda rapporten, som kommer att användas i framtida diskussioner inom UNFCCC, och särskilt den övergripande inventering som kommer att bedöma läget i genomförandet av Parisavtalet senast 2023. |
| --- | --- |

39.

ReK noterar med tillfredsställelse att det nyligen antagna beslutet från den mellanstatliga panelen för klimatförändringar, att utarbeta en särskild rapport om städer och klimat 2023, kommer att främja ökad forskning redan nu om städernas betydelse i kampen mot klimatförändringarna. Kommittén uppmanar kommissionen att delta aktivt i utarbetandet av rapporten och att involvera ReK i denna process, samt att förespråka en territoriell vision för klimatåtgärder på flera nivåer. ReK uppmanar kommissionen att särskilt främja forskning inom dessa områden för att bidra konstruktivt till den särskilda rapporten, som kommer att användas i framtida diskussioner inom UNFCCC, och särskilt den övergripande inventering som kommer att bedöma läget i genomförandet av Parisavtalet senast 2023.

| 40. | ReK stöder att företrädare för forskarvärlden tas med i planeringen och genomförandet av anpassnings- och begränsningsstrategierna. |
| --- | --- |

40.

ReK stöder att företrädare för forskarvärlden tas med i planeringen och genomförandet av anpassnings- och begränsningsstrategierna.

Motståndskraftiga samhällen

| 41. | Det är viktigt att notera att Parisavtalet erkänner den viktiga positiva effekten av anpassning på begränsningsåtgärderna. |
| --- | --- |

41.

Det är viktigt att notera att Parisavtalet erkänner den viktiga positiva effekten av anpassning på begränsningsåtgärderna.

| 42. | ReK kommer att utarbeta ett separat yttrande om den översyn av EU:s strategi för anpassning till klimatförändringarna som planeras till 2017. I detta sammanhang efterlyser ReK ett starkt engagemang för att integrera begränsnings- och anpassningsåtgärder samt inkludera anpassningen i all relevant politik. |
| --- | --- |

42.

ReK kommer att utarbeta ett separat yttrande om den översyn av EU:s strategi för anpassning till klimatförändringarna som planeras till 2017. I detta sammanhang efterlyser ReK ett starkt engagemang för att integrera begränsnings- och anpassningsåtgärder samt inkludera anpassningen i all relevant politik.

| 43. | ReK påpekar att regionerna och städerna, på grund av den eventuella negativa inverkan av klimatförändringarna på människor och tillgångar, bör ges befogenhet att öka sin motståndskraft så snart som möjligt. ReK understryker dock att anpassningen till klimatförändringarna kräver vertikalt och horisontellt samarbete, och att också regioner och städer måste vara sammankopplade för att anpassa sig till klimatförändringarna. |
| --- | --- |

43.

ReK påpekar att regionerna och städerna, på grund av den eventuella negativa inverkan av klimatförändringarna på människor och tillgångar, bör ges befogenhet att öka sin motståndskraft så snart som möjligt. ReK understryker dock att anpassningen till klimatförändringarna kräver vertikalt och horisontellt samarbete, och att också regioner och städer måste vara sammankopplade för att anpassa sig till klimatförändringarna.

| 44. | ReK välkomnar offentliggörandet av kommissionens handlingsplan för Sendairamen för katastrofriskreducering 2015–2030, och integreringen av motståndskraft mot katastrofer i COP21-avtalet. Länkarna mellan byggande av motståndskraftig infrastruktur och klimatanpassning bör stärkas ytterligare för att främja en sektorsövergripande samordning mellan civilskyddstjänster och klimatanpassningsåtgärder på alla nivåer. |
| --- | --- |

44.

ReK välkomnar offentliggörandet av kommissionens handlingsplan för Sendairamen för katastrofriskreducering 2015–2030, och integreringen av motståndskraft mot katastrofer i COP21-avtalet. Länkarna mellan byggande av motståndskraftig infrastruktur och klimatanpassning bör stärkas ytterligare för att främja en sektorsövergripande samordning mellan civilskyddstjänster och klimatanpassningsåtgärder på alla nivåer.

| 45. | ReK efterlyser bättre medvetenhet och stödmekanismer för att utveckla regionalt inriktade nationella anpassningsstrategier. Hur de utvecklas till enhetliga regionala handlingsplaner och tillämpas på den lokala nivån bör noga övervakas genom att man fastställer tydliga delmål på EU-nivå som ska uppnås med jämna mellanrum. |
| --- | --- |

45.

ReK efterlyser bättre medvetenhet och stödmekanismer för att utveckla regionalt inriktade nationella anpassningsstrategier. Hur de utvecklas till enhetliga regionala handlingsplaner och tillämpas på den lokala nivån bör noga övervakas genom att man fastställer tydliga delmål på EU-nivå som ska uppnås med jämna mellanrum.

Finansiering av klimatåtgärder i EU:s städer och regioner

| 46. | Frågan om finansiering och tillgång till finansiering, särskilt för regioner och städer, är grundläggande för genomförandet av Parisavtalet. |
| --- | --- |

46.

Frågan om finansiering och tillgång till finansiering, särskilt för regioner och städer, är grundläggande för genomförandet av Parisavtalet.

| 47. | Även om det finns olika finansieringsmöjligheter inom EU stöter regionerna och städerna på olika hinder, vilket hindrar dem från att få tillgång till de stödåtgärder som erbjuds på EU-nivå, både från EU:s fonder och genom Europeiska investeringsbanken (EIB).
  Efter ett flertal diskussioner inom ReK och med olika intressenter uppmanar ReK kommissionen, EIB och medlemsstaterna att fokusera på att utveckla tillräcklig administrativ kapacitet för regioner och städer, så att de kan dra full nytta av de offentliga och privata finansieringsmöjligheter som finns på EU-nivå, särskilt för mindre territoriella enheter. |
| --- | --- |

47.

Även om det finns olika finansieringsmöjligheter inom EU stöter regionerna och städerna på olika hinder, vilket hindrar dem från att få tillgång till de stödåtgärder som erbjuds på EU-nivå, både från EU:s fonder och genom Europeiska investeringsbanken (EIB).

Efter ett flertal diskussioner inom ReK och med olika intressenter uppmanar ReK kommissionen, EIB och medlemsstaterna att fokusera på att utveckla tillräcklig administrativ kapacitet för regioner och städer, så att de kan dra full nytta av de offentliga och privata finansieringsmöjligheter som finns på EU-nivå, särskilt för mindre territoriella enheter.

| 48. | EU-institutionerna bör också göra en särskild satsning på att kommunicera och informera om dessa olika möjligheter. ReK åtar sig att bistå kommissionen och EIB med att utveckla nödvändiga riktade kommunikationsverktyg. |
| --- | --- |

48.

EU-institutionerna bör också göra en särskild satsning på att kommunicera och informera om dessa olika möjligheter. ReK åtar sig att bistå kommissionen och EIB med att utveckla nödvändiga riktade kommunikationsverktyg.

| 49. | Kommittén är också oroad över det potentiellt ineffektiva utnyttjandet av strukturfonderna i flera medlemsstater. Även om 20 % av EU:s budget är avsatt till klimatåtgärder finns det inget klimatkriterium som tillämpas eller kontrolleras systematiskt för projekt som finansieras av strukturfonderna, vilket medför en risk för att EU-finansiering används för projekt som står i strid med EU:s klimatmål. Kommissionen och medlemsstaterna bör vara särskilt vaksamma och undersöka dessa frågor samt vidta nödvändiga korrigerande åtgärder samtidigt som de tar hänsyn till principen om teknikneutralitet och medlemsstaternas rätt att välja mellan olika energikällor. |
| --- | --- |

49.

Kommittén är också oroad över det potentiellt ineffektiva utnyttjandet av strukturfonderna i flera medlemsstater. Även om 20 % av EU:s budget är avsatt till klimatåtgärder finns det inget klimatkriterium som tillämpas eller kontrolleras systematiskt för projekt som finansieras av strukturfonderna, vilket medför en risk för att EU-finansiering används för projekt som står i strid med EU:s klimatmål. Kommissionen och medlemsstaterna bör vara särskilt vaksamma och undersöka dessa frågor samt vidta nödvändiga korrigerande åtgärder samtidigt som de tar hänsyn till principen om teknikneutralitet och medlemsstaternas rätt att välja mellan olika energikällor.

| 50. | ReK uppmanar medlemsstaterna att stå fast vid sina åtaganden att fasa ut miljöskadliga subventioner. Vidare anser ReK att den pågående reformen av utsläppshandelssystemet bör resultera i ett rättvist koldioxidpris som inte kommer att skada medlemsstaternas konkurrenskraft och en mekanism som gör det möjligt för regionerna att stödja insatser för att minska utsläppen av växthusgaser. ReK vill uppmärksamma kommissionen och rådet på det framgångsrika exemplet med den koldioxidmarknad som inrättats mellan Kalifornien och Quebec. Flera miljarder dollar återinvesteras nu i den lokala ekonomin för att stödja företag, städer och medborgare i övergången till en utsläppssnål ekonomi. ReK uppmanar EU att hämta inspiration från detta exempel vid tilldelningen av kvoter. ReK uppmanar också medlemsstaterna att låta regionerna spela en aktiv roll i EU:s utsläppshandelssystem, framför allt genom att förvalta en del av intäkterna från utauktioneringen och återinvestera dem i hållbara projekt. |
| --- | --- |

50.

ReK uppmanar medlemsstaterna att stå fast vid sina åtaganden att fasa ut miljöskadliga subventioner. Vidare anser ReK att den pågående reformen av utsläppshandelssystemet bör resultera i ett rättvist koldioxidpris som inte kommer att skada medlemsstaternas konkurrenskraft och en mekanism som gör det möjligt för regionerna att stödja insatser för att minska utsläppen av växthusgaser. ReK vill uppmärksamma kommissionen och rådet på det framgångsrika exemplet med den koldioxidmarknad som inrättats mellan Kalifornien och Quebec. Flera miljarder dollar återinvesteras nu i den lokala ekonomin för att stödja företag, städer och medborgare i övergången till en utsläppssnål ekonomi. ReK uppmanar EU att hämta inspiration från detta exempel vid tilldelningen av kvoter. ReK uppmanar också medlemsstaterna att låta regionerna spela en aktiv roll i EU:s utsläppshandelssystem, framför allt genom att förvalta en del av intäkterna från utauktioneringen och återinvestera dem i hållbara projekt.

| 51. | EU behöver även se över sin egen lagstiftning så att investeringar i förnybar energi underlättas; ett exempel är att en lägre beskattning av biodrivmedel i dag betraktas som statsstöd, som endast ges tidsbegränsade undantag, vilket leder till osäkra investeringsförutsättningar och en administrativ börda för producenter och leverantörer av förnybara drivmedel.
  Med tanke på den stora mängd finansiering som behövs kommer regionerna och städerna att behöva locka till sig både offentlig och privat finansiering. Det finns fortfarande en stor outnyttjad potential för företag inom sektorer som rör genomförandet av Parisavtalet. |
| --- | --- |

51.

EU behöver även se över sin egen lagstiftning så att investeringar i förnybar energi underlättas; ett exempel är att en lägre beskattning av biodrivmedel i dag betraktas som statsstöd, som endast ges tidsbegränsade undantag, vilket leder till osäkra investeringsförutsättningar och en administrativ börda för producenter och leverantörer av förnybara drivmedel.

Med tanke på den stora mängd finansiering som behövs kommer regionerna och städerna att behöva locka till sig både offentlig och privat finansiering. Det finns fortfarande en stor outnyttjad potential för företag inom sektorer som rör genomförandet av Parisavtalet.

| 52. | ReK uppmanar därför regionerna och städerna att främja en förändring av tankegången från ”stöd till” till ”finansiering av” bärkraftiga affärsplaner för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

52.

ReK uppmanar därför regionerna och städerna att främja en förändring av tankegången från ”stöd till” till ”finansiering av” bärkraftiga affärsplaner för hållbar utveckling.

| 53. | I detta syfte behöver dialogen mellan den offentliga och den privata sektorn stärkas. Regionerna och städerna bör dessutom samarbeta med EIB och banksektorn i större utsträckning för att öka sina kunskaper om innovativa finansieringsmekanismer för koldioxidsnåla och motståndskraftiga projekt.
  Mot denna bakgrund betonar ReK att rättslig säkerhet och förutsägbarhet är viktiga förutsättningar för att dessa projekt ska kunna genomföras. ReK understryker även vikten av att utbyta bästa praxis för integration av hållbarhetskriterier i finanssektorn. Finansiella produkter bör utvärderas och märkas med hänsyn till deras exponering för klimatrelaterade risker samt deras bidrag till övergången till ett koldioxidsnålt samhälle för att ge vägledning till offentliga och privata investerare. |
| --- | --- |

53.

I detta syfte behöver dialogen mellan den offentliga och den privata sektorn stärkas. Regionerna och städerna bör dessutom samarbeta med EIB och banksektorn i större utsträckning för att öka sina kunskaper om innovativa finansieringsmekanismer för koldioxidsnåla och motståndskraftiga projekt.

Mot denna bakgrund betonar ReK att rättslig säkerhet och förutsägbarhet är viktiga förutsättningar för att dessa projekt ska kunna genomföras. ReK understryker även vikten av att utbyta bästa praxis för integration av hållbarhetskriterier i finanssektorn. Finansiella produkter bör utvärderas och märkas med hänsyn till deras exponering för klimatrelaterade risker samt deras bidrag till övergången till ett koldioxidsnålt samhälle för att ge vägledning till offentliga och privata investerare.

Bryssel den 12 oktober 2016.

Markku MARKKULA

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

(1)  http://newsroom.unfccc.int/climate-action/global-climate-action-agenda/

1

(2)  ”Circular Economy Package 2.0: Some ideas to complete the circle”, mars 2015, Europeiska miljökontoret, http://www.eeb.org/index.cfm?LinkServID2E1B48-5056-B741-DB594FD34CE970E9

2

---

| 21.3.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 88/49 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 88/49

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén – En EU-färdplan för cykling

(2017/C 088/10)

| Föredragande: | Kevin Peel (UK-PES), ledamot, Manchester City Council |
| --- | --- |

Föredragande:

Kevin Peel (UK-PES), ledamot, Manchester City Council

POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

Paradigmskifte och en EU-färdplan för cykling

| 1. | ReK påminner om att från 1950-talet och framåt har transport-, stads- och markanvändningsplaneringen på många platser i Europa systematiskt prioriterat enskilda motortransporter framför aktiv rörlighet och kollektivtrafik. Bilanvändning har blivit det dominerande transportsättet, även för många korta resor. Denna utveckling har avsevärt bidragit till ett antal svåra utmaningar, i synnerhet vad gäller klimatförändringar, luftföroreningar, buller, trafiksäkerhet, trafikstockningar, offentliga utrymmen av låg kvalitet, segregerad markanvändning, oljeberoende inom transportsektorn, minskad köpkraft för konsumenter och otillräcklig fysisk aktivitet för en stor del av befolkningen etc. Särskilt det sistnämnda leder till ytterligare problem (t.ex. försenad utveckling av motoriska färdigheter, framför allt hos barn, övervikt, koncentrationssvårigheter osv.). |
| --- | --- |

1.

ReK påminner om att från 1950-talet och framåt har transport-, stads- och markanvändningsplaneringen på många platser i Europa systematiskt prioriterat enskilda motortransporter framför aktiv rörlighet och kollektivtrafik. Bilanvändning har blivit det dominerande transportsättet, även för många korta resor. Denna utveckling har avsevärt bidragit till ett antal svåra utmaningar, i synnerhet vad gäller klimatförändringar, luftföroreningar, buller, trafiksäkerhet, trafikstockningar, offentliga utrymmen av låg kvalitet, segregerad markanvändning, oljeberoende inom transportsektorn, minskad köpkraft för konsumenter och otillräcklig fysisk aktivitet för en stor del av befolkningen etc. Särskilt det sistnämnda leder till ytterligare problem (t.ex. försenad utveckling av motoriska färdigheter, framför allt hos barn, övervikt, koncentrationssvårigheter osv.).

| 2. | För att ta itu med dessa utmaningar efterlyser ReK ett paradigmskifte i transport- och planerings-/markanvändningspolitiken. Detta kräver en ny, hållbar resehierarki som prioriterar stimulansåtgärder och åtgärder för att göra aktiva transportsätt (gång och cykling) säkrare och mer attraktiva först, följt av främjande av kollektivtrafik, därefter utveckling av samåkning/bilpooler och slutligen privat individuell bilkörning, och som möjliggör den nödvändiga integreringen av olika transportsätt. Detta behöver integreras i alla delar av trafikplaneringen, inbegripet prioriterade trafikströmmar för dem som använder sig av aktiv transport, investeringar i infrastruktur, tilldelning av vägutrymme, prioritering i trafikföreskrifter etc. |
| --- | --- |

2.

För att ta itu med dessa utmaningar efterlyser ReK ett paradigmskifte i transport- och planerings-/markanvändningspolitiken. Detta kräver en ny, hållbar resehierarki som prioriterar stimulansåtgärder och åtgärder för att göra aktiva transportsätt (gång och cykling) säkrare och mer attraktiva först, följt av främjande av kollektivtrafik, därefter utveckling av samåkning/bilpooler och slutligen privat individuell bilkörning, och som möjliggör den nödvändiga integreringen av olika transportsätt. Detta behöver integreras i alla delar av trafikplaneringen, inbegripet prioriterade trafikströmmar för dem som använder sig av aktiv transport, investeringar i infrastruktur, tilldelning av vägutrymme, prioritering i trafikföreskrifter etc.

| 3. | ReK erkänner att ett paradigmskifte i transportpolitiken är en gemensam insats på alla förvaltningsnivåer, från lokala och regionala till nationella, europeiska och till och med globala förvaltningsnivåer. Kommittén efterlyser därför en större samordning mellan olika nivåer av planering, särskilt lokal och regional, med aktivt deltagande av alla aktörer inom det civila samhället, inklusive näringslivet, icke-statliga organisationer, fackföreningar, den akademiska världen osv. |
| --- | --- |

3.

ReK erkänner att ett paradigmskifte i transportpolitiken är en gemensam insats på alla förvaltningsnivåer, från lokala och regionala till nationella, europeiska och till och med globala förvaltningsnivåer. Kommittén efterlyser därför en större samordning mellan olika nivåer av planering, särskilt lokal och regional, med aktivt deltagande av alla aktörer inom det civila samhället, inklusive näringslivet, icke-statliga organisationer, fackföreningar, den akademiska världen osv.

| 4. | ReK betonar behovet av att inom de regionala planeringsverktygen främja förbättrad tillgång för fotgängare och cyklister till hållplatser för kollektivtrafik och tillhandahålla platser och cykelparkeringar som är säkra, attraktiva och tillgängliga för alla, och eventuellt för cykeldelningssystem vid transportknutpunkter. |
| --- | --- |

4.

ReK betonar behovet av att inom de regionala planeringsverktygen främja förbättrad tillgång för fotgängare och cyklister till hållplatser för kollektivtrafik och tillhandahålla platser och cykelparkeringar som är säkra, attraktiva och tillgängliga för alla, och eventuellt för cykeldelningssystem vid transportknutpunkter.

| 5. | ReK påpekar att en förändring av politik och tilldelning av resurser, både när det gäller personal och finansiering, drivs av ambitiösa politiska mål. ReK skulle därför rekommendera kommissionen att anta ett mål om att fördubbla cyklingen i EU:s medlemsstater under de kommande tio åren (öka andelen cykelresor i trafikmedelsfördelningsmodellen från dagens ca 7–8 % till ca 15 %). |
| --- | --- |

5.

ReK påpekar att en förändring av politik och tilldelning av resurser, både när det gäller personal och finansiering, drivs av ambitiösa politiska mål. ReK skulle därför rekommendera kommissionen att anta ett mål om att fördubbla cyklingen i EU:s medlemsstater under de kommande tio åren (öka andelen cykelresor i trafikmedelsfördelningsmodellen från dagens ca 7–8 % till ca 15 %).

| 6. | Vi uppmanar kommissionen att analysera potentialen för cykling i EU:s trafikmedelsfördelningsmodell för transport på lång sikt (2030/2040/2050) i syfte att uppskatta de investeringar och övriga åtgärder som krävs för att förverkliga denna potential och genomföra en omfattande kostnads–nyttoanalys. Man bör grunda denna analys på befintliga, beprövade verktyg som Världshälsoorganisationens verktyg för hälsoekonomi (Health Economic Assessment Tool) för gång och cykling, samt vidareutveckla dem genom att beakta cykling ur ett sektorsövergripande perspektiv med avseende på sektorer som ekonomi, miljö, klimat, energieffektivitet, transportsektorn, utbildning, hälsa, idrott osv. |
| --- | --- |

6.

Vi uppmanar kommissionen att analysera potentialen för cykling i EU:s trafikmedelsfördelningsmodell för transport på lång sikt (2030/2040/2050) i syfte att uppskatta de investeringar och övriga åtgärder som krävs för att förverkliga denna potential och genomföra en omfattande kostnads–nyttoanalys. Man bör grunda denna analys på befintliga, beprövade verktyg som Världshälsoorganisationens verktyg för hälsoekonomi (Health Economic Assessment Tool) för gång och cykling, samt vidareutveckla dem genom att beakta cykling ur ett sektorsövergripande perspektiv med avseende på sektorer som ekonomi, miljö, klimat, energieffektivitet, transportsektorn, utbildning, hälsa, idrott osv.

| 7. | Vi välkomnar varmt Europaparlamentets (1) och medlemsstaternas (2) initiativ där de begär att kommissionen ska lägga fram en EU-färdplan eller ett strategidokument för cykling på EU-nivå. I medlemsstaternas ”Förklaring om cykling som ett klimatvänligt transportsätt”, som godkändes under det luxemburgska EU-ordförandeskapet i oktober 2015, efterlyses även en europeisk kontaktpunkt för cykling vid kommissionen. |
| --- | --- |

7.

Vi välkomnar varmt Europaparlamentets (1) och medlemsstaternas (2) initiativ där de begär att kommissionen ska lägga fram en EU-färdplan eller ett strategidokument för cykling på EU-nivå. I medlemsstaternas ”Förklaring om cykling som ett klimatvänligt transportsätt”, som godkändes under det luxemburgska EU-ordförandeskapet i oktober 2015, efterlyses även en europeisk kontaktpunkt för cykling vid kommissionen.

| 8. | ReK välkomnar Parisförklaringen från 2014 som antogs av Transport, Health, Environment Pan-European Programme (THE PEP) och stöder starkt att en alleuropeisk övergripande plan för främjande av cykling utarbetas av dess medlemsstater, WHO, Unece och andra berörda parter (3). |
| --- | --- |

8.

ReK välkomnar Parisförklaringen från 2014 som antogs av Transport, Health, Environment Pan-European Programme (THE PEP) och stöder starkt att en alleuropeisk övergripande plan för främjande av cykling utarbetas av dess medlemsstater, WHO, Unece och andra berörda parter (3).

| 9. | ReK efterlyser en EU-färdplan för cykling som ska ingå i kommissionens arbetsprogram för 2018. Färdplanen bör ta itu med den växande efterfrågan på samordnade åtgärder på EU-nivå för att bidra till att frigöra de väldokumenterade miljömässiga, hälsomässiga och ekonomiska fördelarna med cykling. Samtidigt bör man se till att det inom denna färdplan finns åtgärder för att öka kunskapen om och sprida sådana fördelar, i syfte att uppmuntra cykelvanor och en cykelkultur. |
| --- | --- |

9.

ReK efterlyser en EU-färdplan för cykling som ska ingå i kommissionens arbetsprogram för 2018. Färdplanen bör ta itu med den växande efterfrågan på samordnade åtgärder på EU-nivå för att bidra till att frigöra de väldokumenterade miljömässiga, hälsomässiga och ekonomiska fördelarna med cykling. Samtidigt bör man se till att det inom denna färdplan finns åtgärder för att öka kunskapen om och sprida sådana fördelar, i syfte att uppmuntra cykelvanor och en cykelkultur.

| 10. | Kommittén påminner om att den strategiska utvecklingen av ett nationellt nät av cykelleder i enlighet med subsidiaritetsprincipen faller inom medlemsstaternas behörighetsområde och att EU därför bör spela en stödjande roll, framför allt när det gäller de gränsöverskridande sammanlänkningarna av dessa nät, för strategin i de länder och regioner med obetydlig vardagscykling, samt samordningen och utvecklingen av det europeiska nätet av cykelleder. |
| --- | --- |

10.

Kommittén påminner om att den strategiska utvecklingen av ett nationellt nät av cykelleder i enlighet med subsidiaritetsprincipen faller inom medlemsstaternas behörighetsområde och att EU därför bör spela en stödjande roll, framför allt när det gäller de gränsöverskridande sammanlänkningarna av dessa nät, för strategin i de länder och regioner med obetydlig vardagscykling, samt samordningen och utvecklingen av det europeiska nätet av cykelleder.

| 11. | ReK betonar dock att lokala och regionala myndigheter är centrala aktörer i utformningen av villkoren för morgondagens urbana och regionala transport- och rörlighetssystem, med full tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, eftersom rörlighet i städer och stadstransporter är en befogenhet för de lokala och regionala myndigheterna. I detta avseende visar erfarenheten att utförliga cyklingsplaner kan integreras i lokala transportstrategier i syfte att utveckla ambitiösa framtidsvisioner för cykling som lokalsamhällena kan ställa sig bakom. Regionala transportpartnerskap och transportstrategier kan också integrera cyklingsstrategier i regionalpolitiken och tillhandahålla stödprogram för cykling. |
| --- | --- |

11.

ReK betonar dock att lokala och regionala myndigheter är centrala aktörer i utformningen av villkoren för morgondagens urbana och regionala transport- och rörlighetssystem, med full tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, eftersom rörlighet i städer och stadstransporter är en befogenhet för de lokala och regionala myndigheterna. I detta avseende visar erfarenheten att utförliga cyklingsplaner kan integreras i lokala transportstrategier i syfte att utveckla ambitiösa framtidsvisioner för cykling som lokalsamhällena kan ställa sig bakom. Regionala transportpartnerskap och transportstrategier kan också integrera cyklingsstrategier i regionalpolitiken och tillhandahålla stödprogram för cykling.

| 12. | ReK upprepar därför sin uppmaning om att de lokala och regionala myndigheterna i högre grad ska involveras i beslutsprocessen (4) och anser att ReK, som de lokala och regionala myndigheternas röst, bör leda diskussionerna om EU:s initiativ för att främja cykling, eftersom städerna och regionerna förväntas dra störst nytta av sådana åtgärder. |
| --- | --- |

12.

ReK upprepar därför sin uppmaning om att de lokala och regionala myndigheterna i högre grad ska involveras i beslutsprocessen (4) och anser att ReK, som de lokala och regionala myndigheternas röst, bör leda diskussionerna om EU:s initiativ för att främja cykling, eftersom städerna och regionerna förväntas dra störst nytta av sådana åtgärder.

| 13. | Vi betraktar också cykling som en central förutsättning för hållbar rörlighet i städerna och som en central del i en integrerad EU-agenda för städer. |
| --- | --- |

13.

Vi betraktar också cykling som en central förutsättning för hållbar rörlighet i städerna och som en central del i en integrerad EU-agenda för städer.

Finansiering

| 14. | ReK påpekar att det finns starka akademiska belägg för att investeringar i cykelinfrastruktur utvisar ett kostnads–nyttoförhållande på minst 5:1 (5). Ekonomiska fördelar kommer från flera olika håll: För det första genom att det skapas huvudsakligen lokala arbetstillfällen inom cykeltillverkning och detaljhandel, reparation, uppbyggnad eller underhåll av infrastruktur samt på områden som cykelturism och cykeltjänster (transporttjänster och andra tjänster). För det andra i form av förbättrad folkhälsa till följd av ökad fysisk aktivitet och mindre luftföroreningar och buller. För det tredje mindre trafikstockningar, vilket medför mindre blockerade vägar, förseningar och förlorad arbetstid samt mindre slöseri med bränsle. Detta kommer att leda till bättre livskvalitet i städerna och samtidigt öka attraktionskraften. Slutligen kan man konstatera ekonomiska fördelar i form av effektivare markanvändning. |
| --- | --- |

14.

ReK påpekar att det finns starka akademiska belägg för att investeringar i cykelinfrastruktur utvisar ett kostnads–nyttoförhållande på minst 5:1 (5). Ekonomiska fördelar kommer från flera olika håll: För det första genom att det skapas huvudsakligen lokala arbetstillfällen inom cykeltillverkning och detaljhandel, reparation, uppbyggnad eller underhåll av infrastruktur samt på områden som cykelturism och cykeltjänster (transporttjänster och andra tjänster). För det andra i form av förbättrad folkhälsa till följd av ökad fysisk aktivitet och mindre luftföroreningar och buller. För det tredje mindre trafikstockningar, vilket medför mindre blockerade vägar, förseningar och förlorad arbetstid samt mindre slöseri med bränsle. Detta kommer att leda till bättre livskvalitet i städerna och samtidigt öka attraktionskraften. Slutligen kan man konstatera ekonomiska fördelar i form av effektivare markanvändning.

| 15. | Vi upprepar därför transportministrarnas uppmaning i ”Förklaring om cykling som ett klimatvänligt transportsätt” att man bör utarbeta ett strategidokument på EU-nivå om cykling, som fastställer vilka av EU:s politiska instrument och finansieringsinstrument som redan är mobiliserade eller som bör mobiliseras för att öka cyklingens andel av trafiken och främja cyklingsrelaterad sysselsättning i EU, och att cyklingen bör tas med i EU:s politik och finansieringsinstrument (6). |
| --- | --- |

15.

Vi upprepar därför transportministrarnas uppmaning i ”Förklaring om cykling som ett klimatvänligt transportsätt” att man bör utarbeta ett strategidokument på EU-nivå om cykling, som fastställer vilka av EU:s politiska instrument och finansieringsinstrument som redan är mobiliserade eller som bör mobiliseras för att öka cyklingens andel av trafiken och främja cyklingsrelaterad sysselsättning i EU, och att cyklingen bör tas med i EU:s politik och finansieringsinstrument (6).

| 16. | ReK efterlyser dessutom en framtidsinriktad EU-politik för transportinvesteringar som också bör förbättra folkhälsan och som med full hänsyn till Parisavtalet vid COP21 investerar EU-medel för transport i cykling (7). |
| --- | --- |

16.

ReK efterlyser dessutom en framtidsinriktad EU-politik för transportinvesteringar som också bör förbättra folkhälsan och som med full hänsyn till Parisavtalet vid COP21 investerar EU-medel för transport i cykling (7).

| 17. | Vi föreslår som generell regel att varje relevant infrastrukturprojekt som samfinansieras av EU i största möjliga utsträckning bör ta hänsyn till cykling så att man undviker en möjlig negativ inverkan på cykling genom anläggning av motorvägar, järnvägar etc. (dvs. principen om cykling i alla infrastrukturprojekt). Vidare bör cykling införas som en fristående finansieringsprioritet i arbetsprogrammen 2018–2020 inom kommissionens program för forskning och innovation, Horisont 2020 (Rörlighet för tillväxt). |
| --- | --- |

17.

Vi föreslår som generell regel att varje relevant infrastrukturprojekt som samfinansieras av EU i största möjliga utsträckning bör ta hänsyn till cykling så att man undviker en möjlig negativ inverkan på cykling genom anläggning av motorvägar, järnvägar etc. (dvs. principen om cykling i alla infrastrukturprojekt). Vidare bör cykling införas som en fristående finansieringsprioritet i arbetsprogrammen 2018–2020 inom kommissionens program för forskning och innovation, Horisont 2020 (Rörlighet för tillväxt).

| 18. | Kommissionen uppmanas att fastställa minimikriterier för kvalitet avseende cykelinfrastruktur för relevanta projekt som samfinansieras med EU-medel, särskilt vad gäller planeringen av nätet av cykelleder för att de ska vara säkra, ändamålsenliga och markerade, för att på så vis säkerställa att EU:s skattebetalare får valuta för pengarna. Dessutom bör kommissionen samarbeta med medlemsstaterna och de lokala och regionala myndigheterna för att utarbeta nationella vägledande dokument samt en databas för bästa praxis och kunskapsutbyte för tillhandahållande av cykelinfrastruktur. Kommissionen uppmanas att fastställa kriterier för finansiering, förvaltning och ekonomisk lönsamhet för de största åtgärderna. |
| --- | --- |

18.

Kommissionen uppmanas att fastställa minimikriterier för kvalitet avseende cykelinfrastruktur för relevanta projekt som samfinansieras med EU-medel, särskilt vad gäller planeringen av nätet av cykelleder för att de ska vara säkra, ändamålsenliga och markerade, för att på så vis säkerställa att EU:s skattebetalare får valuta för pengarna. Dessutom bör kommissionen samarbeta med medlemsstaterna och de lokala och regionala myndigheterna för att utarbeta nationella vägledande dokument samt en databas för bästa praxis och kunskapsutbyte för tillhandahållande av cykelinfrastruktur. Kommissionen uppmanas att fastställa kriterier för finansiering, förvaltning och ekonomisk lönsamhet för de största åtgärderna.

| 19. | ReK föreslår att man inkluderar EuroVelo, nätet av långdistanscykelvägar (8), i det transeuropeiska transportnätet och därmed förbättrar de gränsöverskridande förbindelserna, utvecklar turismmöjligheter och främjar bättre tillgänglighet i innerstäder. Vi föreslår att medel från Fonden för ett sammanlänkat Europa används för urbana knutpunkter, t.ex. för anläggning av (snabba) cykelvägar i städer och förorter. |
| --- | --- |

19.

ReK föreslår att man inkluderar EuroVelo, nätet av långdistanscykelvägar (8), i det transeuropeiska transportnätet och därmed förbättrar de gränsöverskridande förbindelserna, utvecklar turismmöjligheter och främjar bättre tillgänglighet i innerstäder. Vi föreslår att medel från Fonden för ett sammanlänkat Europa används för urbana knutpunkter, t.ex. för anläggning av (snabba) cykelvägar i städer och förorter.

Trafiksäkerhet

| 20. | Oron för olyckor vid cykling bland motoriserad trafik bidrar till en vida spridd uppfattning att cykling är en farlig aktivitet. Oron är till viss del obefogad då den största andelen olyckor är singelolyckor och inte i konflikt med andra fordon. Denna oro har dock en hämmande effekt på cykling och kan vara ett hinder för cyklingens genomslag. |
| --- | --- |

20.

Oron för olyckor vid cykling bland motoriserad trafik bidrar till en vida spridd uppfattning att cykling är en farlig aktivitet. Oron är till viss del obefogad då den största andelen olyckor är singelolyckor och inte i konflikt med andra fordon. Denna oro har dock en hämmande effekt på cykling och kan vara ett hinder för cyklingens genomslag.

| 21. | ReK påminner om att låga hastighetsbegränsningar i tätorter och efterlevnaden av dessa är en av de viktigaste faktorerna för minskad dödlighet på vägarna. Kollisioner mellan cyklister och motorfordon i höga hastigheter är en viktig orsak till att cyklister förolyckas och skadas svårt. Därför uppmanar vi EU att föreslå de nationella, regionala och lokala myndigheterna rekommendationer om bättre hastighetsstyrning och att göra det möjligt att genomföra åtgärder för trafikdämpning, bland annat införande av gator med en generell hastighetsbegränsning på 30 km/tim (20 mph) i stadsområden, som inkluderar cyklister, så att samexistens mellan dem som använder gatorna blir möjlig, dvs. fotgängare, cyklister, bilister, tunga fordon, utryckningsfordon (ambulanser, brandbilar m.m.). Dessutom bör man också successivt införa intelligenta system för stöd till hastighetsanpassning genom typgodkännande för alla nya motordrivna fyrhjuliga fordon, bussar och tunga lastbilar som ska licensieras för EU:s allmänna vägar. Kommittén vill också peka på att det finns en tydlig skillnad mellan den objektiva, faktiska trafiksäkerheten för cyklar och den subjektiva känsla som många människor har när det gäller säkerheten. För att minimera denna skillnad krävs särskilt också mjuka informations- och kommunikationsåtgärder, t.ex. effektiva allmänna upplysningskampanjer. Bara om människors rädsla för att ta cykeln kan minskas och därmed den subjektiva upplevelsen av säkerhet ökas kommer osäkra cyklister att känna sig trygga och börja använda cykeln som transportmedel. |
| --- | --- |

21.

ReK påminner om att låga hastighetsbegränsningar i tätorter och efterlevnaden av dessa är en av de viktigaste faktorerna för minskad dödlighet på vägarna. Kollisioner mellan cyklister och motorfordon i höga hastigheter är en viktig orsak till att cyklister förolyckas och skadas svårt. Därför uppmanar vi EU att föreslå de nationella, regionala och lokala myndigheterna rekommendationer om bättre hastighetsstyrning och att göra det möjligt att genomföra åtgärder för trafikdämpning, bland annat införande av gator med en generell hastighetsbegränsning på 30 km/tim (20 mph) i stadsområden, som inkluderar cyklister, så att samexistens mellan dem som använder gatorna blir möjlig, dvs. fotgängare, cyklister, bilister, tunga fordon, utryckningsfordon (ambulanser, brandbilar m.m.). Dessutom bör man också successivt införa intelligenta system för stöd till hastighetsanpassning genom typgodkännande för alla nya motordrivna fyrhjuliga fordon, bussar och tunga lastbilar som ska licensieras för EU:s allmänna vägar. Kommittén vill också peka på att det finns en tydlig skillnad mellan den objektiva, faktiska trafiksäkerheten för cyklar och den subjektiva känsla som många människor har när det gäller säkerheten. För att minimera denna skillnad krävs särskilt också mjuka informations- och kommunikationsåtgärder, t.ex. effektiva allmänna upplysningskampanjer. Bara om människors rädsla för att ta cykeln kan minskas och därmed den subjektiva upplevelsen av säkerhet ökas kommer osäkra cyklister att känna sig trygga och börja använda cykeln som transportmedel.

| 22. | ReK påminner dessutom om att trots att de större och tyngre fordonen är relativt få till antalet i stadsområden jämfört med det totala antalet motorfordon, så är de i oproportionerligt hög grad involverade i dödliga cykelolyckor. |
| --- | --- |

22.

ReK påminner dessutom om att trots att de större och tyngre fordonen är relativt få till antalet i stadsområden jämfört med det totala antalet motorfordon, så är de i oproportionerligt hög grad involverade i dödliga cykelolyckor.

| 23. | Kommittén beklagar den alltför långsamma minskningen av antalet förolyckade cyklister och stöder därför antagandet av ett EU-omfattande mål för allvarliga skador och en utredning av eventuell underrapportering av allvarliga skador. Därför bör det i EU-färdplanen för cykling fastställas att en arbetsprincip är att närma sig nollvisionen när det gäller antalet förolyckade och se till att man blir världsledande inom säkerhet för och skydd av cyklister. |
| --- | --- |

23.

Kommittén beklagar den alltför långsamma minskningen av antalet förolyckade cyklister och stöder därför antagandet av ett EU-omfattande mål för allvarliga skador och en utredning av eventuell underrapportering av allvarliga skador. Därför bör det i EU-färdplanen för cykling fastställas att en arbetsprincip är att närma sig nollvisionen när det gäller antalet förolyckade och se till att man blir världsledande inom säkerhet för och skydd av cyklister.

| 24. | ReK efterlyser en översyn inom kort av förordningen om allmän säkerhet, särskilt när det gäller förbättringar av direkt sikt för förare av tunga fordon, vilket kan kompletteras med andra obligatoriska aktiva säkerhetssystem, t.ex. sensorer för att upptäcka cyklister och automatiska bromssystem för att undvika kollisioner. |
| --- | --- |

24.

ReK efterlyser en översyn inom kort av förordningen om allmän säkerhet, särskilt när det gäller förbättringar av direkt sikt för förare av tunga fordon, vilket kan kompletteras med andra obligatoriska aktiva säkerhetssystem, t.ex. sensorer för att upptäcka cyklister och automatiska bromssystem för att undvika kollisioner.

| 25. | Vi efterlyser en uppdatering av förordningen om typgodkännande av motorfordon med avseende på skydd av fotgängare och andra oskyddade trafikanter (9) så att man inkluderar provningsförfaranden för skydd för cyklister vid kollisioner med fordonsfronter. |
| --- | --- |

25.

Vi efterlyser en uppdatering av förordningen om typgodkännande av motorfordon med avseende på skydd av fotgängare och andra oskyddade trafikanter (9) så att man inkluderar provningsförfaranden för skydd för cyklister vid kollisioner med fordonsfronter.

| 26. | Vi efterlyser att införlivande av särskilda åtgärder för att förbättra säkerheten för cyklister övervägs i befintliga EU-direktiv, såsom EU:s direktiv om säkerhet i tunnlar och TEN-T-infrastruktur (10) till att även omfatta stads- och landsbygdsvägar. |
| --- | --- |

26.

Vi efterlyser att införlivande av särskilda åtgärder för att förbättra säkerheten för cyklister övervägs i befintliga EU-direktiv, såsom EU:s direktiv om säkerhet i tunnlar och TEN-T-infrastruktur (10) till att även omfatta stads- och landsbygdsvägar.

Rörlighet i städer och intelligenta transportsystem

| 27. | Kommissionens kommande riktlinjer om stadslogistik (11) bör erkänna den enorma potentialen av att använda ellastcyklar för leverans av tjänster och varor på upp till 250 kg och därmed rekommendera att leverans via cykellogistik blir det föredragna alternativet, där så är möjligt. |
| --- | --- |

27.

Kommissionens kommande riktlinjer om stadslogistik (11) bör erkänna den enorma potentialen av att använda ellastcyklar för leverans av tjänster och varor på upp till 250 kg och därmed rekommendera att leverans via cykellogistik blir det föredragna alternativet, där så är möjligt.

| 28. | Kommittén påpekar att stads- och transportplanering måste samordnas och integreras med tanke på mobiliteten i närområdet. |
| --- | --- |

28.

Kommittén påpekar att stads- och transportplanering måste samordnas och integreras med tanke på mobiliteten i närområdet.

| 29. | Kommittén framhåller med kraft att utbildning i trafiksäkerhet, trafikbestämmelser och trafikregler samt vissa cyklingsspecifika regler i skolorna är A och O och kommer att bidra till att minska antalet cykelolyckor. Kommissionen bör underlätta spridningen av beprövade lokala skolprogram där skolor, polisen och andra berörda aktörer samarbetar för att informera unga cyklister om god cyklingsteknik samt ge dem grundläggande insikter i hur man bedömer kraft och hastighet vid potentiella kollisioner i vägtrafiken, samtidigt som man framhåller cyklingens fördelar som ett socialt, hälsosamt och i grunden säkert transportsätt. |
| --- | --- |

29.

Kommittén framhåller med kraft att utbildning i trafiksäkerhet, trafikbestämmelser och trafikregler samt vissa cyklingsspecifika regler i skolorna är A och O och kommer att bidra till att minska antalet cykelolyckor. Kommissionen bör underlätta spridningen av beprövade lokala skolprogram där skolor, polisen och andra berörda aktörer samarbetar för att informera unga cyklister om god cyklingsteknik samt ge dem grundläggande insikter i hur man bedömer kraft och hastighet vid potentiella kollisioner i vägtrafiken, samtidigt som man framhåller cyklingens fördelar som ett socialt, hälsosamt och i grunden säkert transportsätt.

| 30. | Kommittén upprepar sin ståndpunkt att nationella och kommunala regler om fordons tillträde till städerna och vägtullar kan vara ändamålsenliga instrument för att hantera de många intressen som konkurrerar om vägutrymmet i städerna och lösa viktiga problem såsom trafikstockningar, föroreningar och stadsutbredning (12). I detta sammanhang bör kommissionens kommande icke-bindande riktlinjer om tillgänglighet i städer (13) konsekvent prioritera cykling. ReK rekommenderar de lokala och regionala myndigheterna att delvis återinvestera vinster från system för tillträdesbegränsning och vägavgifter i cykling för att skapa attraktiva alternativ till bilanvändning. |
| --- | --- |

30.

Kommittén upprepar sin ståndpunkt att nationella och kommunala regler om fordons tillträde till städerna och vägtullar kan vara ändamålsenliga instrument för att hantera de många intressen som konkurrerar om vägutrymmet i städerna och lösa viktiga problem såsom trafikstockningar, föroreningar och stadsutbredning (12). I detta sammanhang bör kommissionens kommande icke-bindande riktlinjer om tillgänglighet i städer (13) konsekvent prioritera cykling. ReK rekommenderar de lokala och regionala myndigheterna att delvis återinvestera vinster från system för tillträdesbegränsning och vägavgifter i cykling för att skapa attraktiva alternativ till bilanvändning.

| 31. | Kommittén framhåller att det är ömsesidigt fördelaktigt att kombinera cyklar och kollektivtrafik och att multimodalitet är avgörande för framgångsrika, smidiga transportnät i städerna. ReK upprepar sin uppmaning om att göra det obligatoriskt att offentliggöra tidtabeller och annan reseinformation och göra denna information fullständigt tillgänglig för alla EU-medborgare (14), samt att utveckla it-system och applikationer för vägbeskrivningar som tar hänsyn till intermodalitet. Vad gäller multimodalitet begär ReK att cykling och cykeldelningssystem integreras helt i de tekniska standarderna, EU-rätten och EU-finansierade system för forskning och utveckling, i synnerhet vad gäller reseplanering, biljettförsäljning, parkering etc. Infrastrukturen vid och omkring buss- och tågstationer, liksom de kollektiva transportmedlen, behöver förbättras för att underlätta enkla byten mellan tåg, buss och cykel (15). |
| --- | --- |

31.

Kommittén framhåller att det är ömsesidigt fördelaktigt att kombinera cyklar och kollektivtrafik och att multimodalitet är avgörande för framgångsrika, smidiga transportnät i städerna. ReK upprepar sin uppmaning om att göra det obligatoriskt att offentliggöra tidtabeller och annan reseinformation och göra denna information fullständigt tillgänglig för alla EU-medborgare (14), samt att utveckla it-system och applikationer för vägbeskrivningar som tar hänsyn till intermodalitet. Vad gäller multimodalitet begär ReK att cykling och cykeldelningssystem integreras helt i de tekniska standarderna, EU-rätten och EU-finansierade system för forskning och utveckling, i synnerhet vad gäller reseplanering, biljettförsäljning, parkering etc. Infrastrukturen vid och omkring buss- och tågstationer, liksom de kollektiva transportmedlen, behöver förbättras för att underlätta enkla byten mellan tåg, buss och cykel (15).

Politik för elektromobilitet och offentliga upphandlingar

| 32. | ReK föreslår att elektromobilitetspolitiken på alla myndighetsnivåer alltid ska ta hänsyn till e-cykling. |
| --- | --- |

32.

ReK föreslår att elektromobilitetspolitiken på alla myndighetsnivåer alltid ska ta hänsyn till e-cykling.

| 33. | Vi råder kommissionen att inkludera cykling i sin översyn av EU:s kriterier för miljöanpassad offentlig upphandling avseende transport. Upphandlingskriterierna bör inte bara sträva efter att göra marginella förbättringar av bilar och lätta nyttofordon som köps av offentliga upphandlare, utan även att uppnå en trafikomställning till miljövänliga transportsätt som t.ex. cykling. Därför bör det vara ett obligatoriskt steg inom upphandlingsförfaranden enligt EU:s kriterier för miljöanpassad offentlig upphandling att kontrollera om cyklar (inklusive elcyklar) kan köpas i stället för personbilar och lastcyklar (inklusive elektriska och elassisterade lastcyklar) i stället för lätta nyttofordon. Vi rekommenderar införandet av nya kriterier för innovation vid offentlig upphandling för att främja teknisk utveckling på alla områden och spridningen mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

33.

Vi råder kommissionen att inkludera cykling i sin översyn av EU:s kriterier för miljöanpassad offentlig upphandling avseende transport. Upphandlingskriterierna bör inte bara sträva efter att göra marginella förbättringar av bilar och lätta nyttofordon som köps av offentliga upphandlare, utan även att uppnå en trafikomställning till miljövänliga transportsätt som t.ex. cykling. Därför bör det vara ett obligatoriskt steg inom upphandlingsförfaranden enligt EU:s kriterier för miljöanpassad offentlig upphandling att kontrollera om cyklar (inklusive elcyklar) kan köpas i stället för personbilar och lastcyklar (inklusive elektriska och elassisterade lastcyklar) i stället för lätta nyttofordon. Vi rekommenderar införandet av nya kriterier för innovation vid offentlig upphandling för att främja teknisk utveckling på alla områden och spridningen mellan medlemsstaterna.

Begränsning av klimatförändring och luftkvalitet

| 34. | ReK inser att det behövs ett pussel av strategier för att mildra klimatförändringarna, uppfylla EU:s mål för utfasning av fossila bränslen inom transportsektorn och förbättra luftkvaliteten i städerna. Detta inbegriper tekniska lösningar, strategiomläggningar och incitament att undvika onödiga resor. Ambitiösa cykelleveransprogram bör vara en integrerad del av alla strategier för begränsning av klimatförändring och förbättrad luftkvalitet, oavsett förvaltningsnivå. Ambitiösa cykelstrategier kan även bidra till att uppnå elva av Förenta Nationernas mål för hållbar utveckling (16). |
| --- | --- |

34.

ReK inser att det behövs ett pussel av strategier för att mildra klimatförändringarna, uppfylla EU:s mål för utfasning av fossila bränslen inom transportsektorn och förbättra luftkvaliteten i städerna. Detta inbegriper tekniska lösningar, strategiomläggningar och incitament att undvika onödiga resor. Ambitiösa cykelleveransprogram bör vara en integrerad del av alla strategier för begränsning av klimatförändring och förbättrad luftkvalitet, oavsett förvaltningsnivå. Ambitiösa cykelstrategier kan även bidra till att uppnå elva av Förenta Nationernas mål för hållbar utveckling (16).

Uppgifter om cykling

| 35. | ReK betonar att tillförlitliga och jämförbara uppgifter är avgörande för att man ska kunna fatta välgrundade beslut och mäta effekterna av politiska åtgärder och finansieringsinsatser. Vi råder därför kommissionen (Eurostat) att utveckla en gemensam metod för insamling av uppgifter samt harmoniserade definitioner för nationella och stadsspecifika uppgifter om cykelanvändning. |
| --- | --- |

35.

ReK betonar att tillförlitliga och jämförbara uppgifter är avgörande för att man ska kunna fatta välgrundade beslut och mäta effekterna av politiska åtgärder och finansieringsinsatser. Vi råder därför kommissionen (Eurostat) att utveckla en gemensam metod för insamling av uppgifter samt harmoniserade definitioner för nationella och stadsspecifika uppgifter om cykelanvändning.

En kontaktpunkt för cykling vid kommissionen och utbyte av bästa praxis

| 36. | ReK välkomnar utnämningen av en kontaktperson för cykling vid GD MOVE, men påpekar att denna befattning bör uppgraderas till en kontaktpunkt för cykling som omfattar hela kommissionen med minst en heltidsekvivalent i personalresurser, och kompletteras med kontaktpunkter för cykling i alla relevanta generaldirektorat inom kommissionen för att säkerställa ett effektivt samråd mellan tjänsteenheterna och samordning inom kommissionen. |
| --- | --- |

36.

ReK välkomnar utnämningen av en kontaktperson för cykling vid GD MOVE, men påpekar att denna befattning bör uppgraderas till en kontaktpunkt för cykling som omfattar hela kommissionen med minst en heltidsekvivalent i personalresurser, och kompletteras med kontaktpunkter för cykling i alla relevanta generaldirektorat inom kommissionen för att säkerställa ett effektivt samråd mellan tjänsteenheterna och samordning inom kommissionen.

| 37. | Vi uppmanar kommissionen att stödja en samordningscentral med lämpliga resurser för att möta medlemsstaternas och de lokala och regionala myndigheternas behov av tillgång till bästa praxis, fallstudier, rapporter, finansieringsmöjligheter osv. rörande cykling (17). |
| --- | --- |

37.

Vi uppmanar kommissionen att stödja en samordningscentral med lämpliga resurser för att möta medlemsstaternas och de lokala och regionala myndigheternas behov av tillgång till bästa praxis, fallstudier, rapporter, finansieringsmöjligheter osv. rörande cykling (17).

Bryssel den 12 oktober 2016.

Markku MARKKULA

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

(1)  I betänkandet 2015/2005(INI) efterlyses en EU-färdplan för cykling i Kommissionens arbetsprogram 2016.

1

(2)  Förklaring om cykling som ett klimatvänligt transportsätt, informellt möte mellan EU:s transportministrar, Luxemburg den 7 oktober 2015. http://www.eu2015lu.eu/en/actualites/communiques/2015/10/07-info-transports-declaration-velo/07-Info-Transport-Declaration-of-Luxembourg-on-Cycling-as-a-climate-friendly-Transport-Mode---2015-10-06.pdf

2

(3)  http://www.unece.org/fileadmin/DAM/thepep/documents/Déclaration_de_Paris_EN.pdf

3

(4)  Yttrande om ”Genomförande av vitboken om transport från 2011”, föredragande: Spyros Spyridon (EL-EPP) (EUT C 195, 12.6.2015, s. 10).

4

(5)  Det brittiska transportministeriet uppskattar kostnads–nyttoförhållandet för stöd till cykling till 5,5:1 i sin publikation ”Value for Money Assessment for Cycling Grants”, 2014; Transport and Mobility Leuven uppskattar att investeringar i huvudstadsregionen Bryssel kommer att ha ett kostnads–nyttoförhållande på 5:1–9:1 i sin publikation ”Impact et potentiel de l’usage du vélo sur l’économie et l’emploi en Région de Bruxelles-Capitale: Les effets directs et indirects de l’usage du vélo en 2002, 2012 et 2020”, 2014; kostnads–nyttoförhållandet i Helsingfors uppskattas till 8:1 i Helsingfors stads publikation ”Cyklingsöversikt 2015”.

5

(6)  Bland annat följande strategier nämns i förklaringen: Planer för hållbar rörlighet i städer i 2013 års paket för rörlighet i städerna, politiska riktlinjer för trafiksäkerhet 2011–2020, Civitas 2020, Eltis, Urbact och Europeiska trafikantveckan samt relevanta finansieringsinstrument (däribland de europeiska struktur- och investeringsfonderna, Cosme och Horisont 2020).

6

(7)  Detta inbegriper infrastruktur men också rörlighetstjänster, t.ex. cykelpooler, ITS-system och cykelanpassade rullande materiel.

7

(8)  http://www.eurovelo.org/

8

(9)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 78/2009 av den 14 januari 2009 om typgodkännande av motorfordon med avseende på skydd av fotgängare och andra oskyddade trafikanter, om ändring av direktiv 2007/46/EG och om upphävande av direktiven 2003/102/EG och 2005/66/EG (EUT L 35, 4.2.2009, s. 1).

9

(10)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/54/EG av den 29 april 2004 om minimikrav för säkerhet i tunnlar som ingår i det transeuropeiska vägnätet (EUT L 167, 30.4.2004, s. 39), Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/96/EG av den 19 november 2008 om förvaltning av vägars säkerhet (EUT L 319, 29.11.2008, s. 59).

10

(11)  http://ec.europa.eu/transport/facts-fundings/tenders/index_en.htm

11

(12)  Yttrande om ”Paket för rörlighet i städerna”, föredragande: Albert Bore (UK-PES) (EUT C 271, 19.8.2014, s. 18).

12

(13)  http://ec.europa.eu/transport/themes/urban/news/2015-11-27-guidance-acces-regulations_en.htm

13

(14)  Yttrande om ”Informations-, planerings- och biljettförsäljningstjänster för multimodalt resande”, föredragande: Petr Osvald (CZ-PES) (EUT C 19, 21.1.2015, s. 36).

14

(15)  Bitibi-projekt som stöds av programmet Intelligent energi – Europa.

15

(16)  World Cycling Alliance/ECF, ”Cycling delivers on the Global Goals”, 2015. https://ecf.com/sites/ecf.com/files/The%20Global%20Goals_internet.pdf

16

(17)  Eltis, observatoriet för rörlighet i städerna, har samlat många exempel på god praxis (www.eltis.org).

17

---

III Förberedande akter

REGIONKOMMITTÉN

119:e plenarsessionen den 10–12 oktober 2016

| 21.3.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 88/54 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 88/54

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén om E-förvaltningshandlingsplan 2016–2020

(2017/C 088/11)

| Föredragande: | Martin Andreasson (SE-EPP), ledamot, regionfullmäktige, Västra Götalands läns landsting |
| --- | --- |
| Referensdokument: | Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – EU:s handlingsplan för e-förvaltning för 2016–2020 – Snabbare digital omvandling av förvaltningar
  COM(2016) 179 final |

Föredragande:

Martin Andreasson (SE-EPP), ledamot, regionfullmäktige, Västra Götalands läns landsting

Referensdokument:

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – EU:s handlingsplan för e-förvaltning för 2016–2020 – Snabbare digital omvandling av förvaltningar

COM(2016) 179 final

POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| 1. | Europeiska regionkommittén välkomnar förslagets övergripande vision och syfte att undanröja befintliga digitala hinder för den inre marknaden och förhindra fortsatt fragmentering i samband med moderniseringen av offentliga förvaltningar. |
| --- | --- |

1.

Europeiska regionkommittén välkomnar förslagets övergripande vision och syfte att undanröja befintliga digitala hinder för den inre marknaden och förhindra fortsatt fragmentering i samband med moderniseringen av offentliga förvaltningar.

| 2. | ReK framhåller de lokala och regionala myndigheternas centrala betydelse, dels i moderniseringen av förvaltningen som skapare och förvaltare av digital infrastruktur och digitala tjänster inom samhällsviktiga områden, dels som ansvariga för att utforma själva leveransen av tjänster direkt till invånarna så att de uppfyller förväntningarna i en alltmer digitaliserad värld. |
| --- | --- |

2.

ReK framhåller de lokala och regionala myndigheternas centrala betydelse, dels i moderniseringen av förvaltningen som skapare och förvaltare av digital infrastruktur och digitala tjänster inom samhällsviktiga områden, dels som ansvariga för att utforma själva leveransen av tjänster direkt till invånarna så att de uppfyller förväntningarna i en alltmer digitaliserad värld.

| 3. | ReK understryker den stora betydelse offentliga tjänster har som drivkraft i den digitala transformationen av den europeiska ekonomin, utöver e-förvaltning, och noterar att de planerade förslagen omfattar åtgärder inom de flesta av medborgarnas livssituationer men att åtgärder inom kultur- och utbildningssektorn saknas. |
| --- | --- |

3.

ReK understryker den stora betydelse offentliga tjänster har som drivkraft i den digitala transformationen av den europeiska ekonomin, utöver e-förvaltning, och noterar att de planerade förslagen omfattar åtgärder inom de flesta av medborgarnas livssituationer men att åtgärder inom kultur- och utbildningssektorn saknas.

| 4. | Vi noterar vikten av att modernisera offentliga institutioner och styrsystem och göra dem tillgängliga för privatpersoner och företag via digitala tjänster, och betonar därför att vi stöder utvecklingen av gränsöverskridande offentliga tjänster, särskilt sådana som möjliggör interoperabilitet och informationsöverföring, såsom e-upphandling, e-identifiering, e-signaturer, elektronisk delgivning av handlingar och andra inslag i e-förvaltningen (1). |
| --- | --- |

4.

Vi noterar vikten av att modernisera offentliga institutioner och styrsystem och göra dem tillgängliga för privatpersoner och företag via digitala tjänster, och betonar därför att vi stöder utvecklingen av gränsöverskridande offentliga tjänster, särskilt sådana som möjliggör interoperabilitet och informationsöverföring, såsom e-upphandling, e-identifiering, e-signaturer, elektronisk delgivning av handlingar och andra inslag i e-förvaltningen (1).

| 5. | ReK rekommenderar att lokala och regionala myndigheter som är betydande för de planerade åtgärdernas framgång bör vara involverade i utformningen och inte enbart i genomförandet av de planerade nationella åtgärder och verktyg som lyfts fram i handlingsplanen. |
| --- | --- |

5.

ReK rekommenderar att lokala och regionala myndigheter som är betydande för de planerade åtgärdernas framgång bör vara involverade i utformningen och inte enbart i genomförandet av de planerade nationella åtgärder och verktyg som lyfts fram i handlingsplanen.

| 6. | Vi föreslår att Europeiska regionkommittén bör ingå i styrelsen för e-förvaltningshandlingsplanen för att få med den lokala och regionala dimensionen i diskussionen då större delen av välfärdstjänsterna tillhandahålls av den lokala och regionala sektorn. |
| --- | --- |

6.

Vi föreslår att Europeiska regionkommittén bör ingå i styrelsen för e-förvaltningshandlingsplanen för att få med den lokala och regionala dimensionen i diskussionen då större delen av välfärdstjänsterna tillhandahålls av den lokala och regionala sektorn.

Inledning

| 7. | ReK delar kommissionen syn att e-förvaltning skapar en öppnare, enklare och effektivare förvaltning. |
| --- | --- |

7.

ReK delar kommissionen syn att e-förvaltning skapar en öppnare, enklare och effektivare förvaltning.

| 8. | Kommittén anser att digitaliseringen av förvaltningen på europeisk, nationell och lokal nivå är positiv, särskilt med avseende på förenklingen av tidskrävande administrativa förfaranden. Digitaliseringen ger också medborgarna möjlighet att följa med i lagstiftningsarbetet, att hålla sig informerade om frågor som berör dem direkt och att delta aktivt i beslutsprocessen. |
| --- | --- |

8.

Kommittén anser att digitaliseringen av förvaltningen på europeisk, nationell och lokal nivå är positiv, särskilt med avseende på förenklingen av tidskrävande administrativa förfaranden. Digitaliseringen ger också medborgarna möjlighet att följa med i lagstiftningsarbetet, att hålla sig informerade om frågor som berör dem direkt och att delta aktivt i beslutsprocessen.

| 9. | Vi instämmer samtidigt i kommissionens bedömning att många medborgare och företag fortfarande inte åtnjuter den fulla potentialen av offentliga digitala tjänster, och noterar att utvecklingen inom e-förvaltningen varit ojämnt fördelad mellan Europas medlemsstater och regioner. |
| --- | --- |

9.

Vi instämmer samtidigt i kommissionens bedömning att många medborgare och företag fortfarande inte åtnjuter den fulla potentialen av offentliga digitala tjänster, och noterar att utvecklingen inom e-förvaltningen varit ojämnt fördelad mellan Europas medlemsstater och regioner.

| 10. | ReK välkomnar mot denna bakgrund handlingsplanens syfte att vara ett instrument för gemensamma ansträngningar för modernisering av förvaltningen i Europa. |
| --- | --- |

10.

ReK välkomnar mot denna bakgrund handlingsplanens syfte att vara ett instrument för gemensamma ansträngningar för modernisering av förvaltningen i Europa.

| 11. | Kommittén välkomnar att handlingsplanens dynamiska och flexibla utformning tillåter ytterligare åtgärder där lokala och regionala myndigheters kunskap om att tillhandahålla offentliga digitala tjänster inom samhällsviktiga funktioner som t.ex. utbildning, omsorg, näringsliv, sjukvård och infrastruktur etc. kan tas tillvara. |
| --- | --- |

11.

Kommittén välkomnar att handlingsplanens dynamiska och flexibla utformning tillåter ytterligare åtgärder där lokala och regionala myndigheters kunskap om att tillhandahålla offentliga digitala tjänster inom samhällsviktiga funktioner som t.ex. utbildning, omsorg, näringsliv, sjukvård och infrastruktur etc. kan tas tillvara.

| 12. | ReK betonar den potential som digital styrning har inom många områden, bland annat katastrofhantering. Att utnyttja mobil teknik, internet och sociala medier för kommunikationssyften kan vara ett nyttigt verktyg inte bara för att samla, sprida och samordna data utan också för att stödja demokratisk ansvarsskyldighet och öppenhet. |
| --- | --- |

12.

ReK betonar den potential som digital styrning har inom många områden, bland annat katastrofhantering. Att utnyttja mobil teknik, internet och sociala medier för kommunikationssyften kan vara ett nyttigt verktyg inte bara för att samla, sprida och samordna data utan också för att stödja demokratisk ansvarsskyldighet och öppenhet.

| 13. | Vi understryker vikten av ambitionen att handlingsplanen ska verka som en katalysator för modernisering av den offentliga sektorn. För att få genomslag är det viktigt att lokala och regionala myndigheter involveras i arbetet samt ges god tillgång till finansieringskällor och stödåtgärder i de EU-program som samordnas genom handlingsplanen. |
| --- | --- |

13.

Vi understryker vikten av ambitionen att handlingsplanen ska verka som en katalysator för modernisering av den offentliga sektorn. För att få genomslag är det viktigt att lokala och regionala myndigheter involveras i arbetet samt ges god tillgång till finansieringskällor och stödåtgärder i de EU-program som samordnas genom handlingsplanen.

Vision och underliggande principer

| 14. | ReK ställer sig bakom kommissionens vision att offentliga förvaltningar och institutioner senast 2020 ska vara öppna, effektiva och inkluderande och tillhandahålla gränslösa, individanpassade, användarvänliga och obrutna digitala offentliga tjänster åt alla medborgare och företag i EU. |
| --- | --- |

14.

ReK ställer sig bakom kommissionens vision att offentliga förvaltningar och institutioner senast 2020 ska vara öppna, effektiva och inkluderande och tillhandahålla gränslösa, individanpassade, användarvänliga och obrutna digitala offentliga tjänster åt alla medborgare och företag i EU.

| 15. | Vi instämmer i vikten av en öppen förvaltning som öppet tillhandahåller uppgifter och tjänster på ett säkert sätt för ökad transparens, effektivitet och insyn. Samtidigt påpekar vi att vissa informationsmängder som hanteras av offentliga institutioner behöver ett starkt skydd. |
| --- | --- |

15.

Vi instämmer i vikten av en öppen förvaltning som öppet tillhandahåller uppgifter och tjänster på ett säkert sätt för ökad transparens, effektivitet och insyn. Samtidigt påpekar vi att vissa informationsmängder som hanteras av offentliga institutioner behöver ett starkt skydd.

| 16. | Kommittén välkomnar principen om att digitalt ska vara standard för hur tjänster levereras av offentliga förvaltningar, och betonar därför att ett medvetet, långsiktigt och strukturerat arbete behöver bedrivas för att öka den digitala delaktigheten för att fler människor ska ha tillgång till infrastruktur och kompetens för att ta del av digitaliseringens möjligheter. |
| --- | --- |

16.

Kommittén välkomnar principen om att digitalt ska vara standard för hur tjänster levereras av offentliga förvaltningar, och betonar därför att ett medvetet, långsiktigt och strukturerat arbete behöver bedrivas för att öka den digitala delaktigheten för att fler människor ska ha tillgång till infrastruktur och kompetens för att ta del av digitaliseringens möjligheter.

| 17. | ReK ställer sig bakom ambitionsnivån i principen att offentliga förvaltningar endast efterfrågar samma informationsmängd en gång från medborgare och företag. |
| --- | --- |

17.

ReK ställer sig bakom ambitionsnivån i principen att offentliga förvaltningar endast efterfrågar samma informationsmängd en gång från medborgare och företag.

| 18. | Samtidigt noterar vi de juridiska, tekniska och organisatoriska utmaningar som behöver åtgärdas för att få till stånd vidareutnyttjande av information, och vi välkomnar i detta avseende det pilotprojekt för införandet av principen ”endast en gång” för företagskontakter över gränserna och anser att de långtgående kontakter som företag har med lokala och regionala myndigheter bör analyseras i pilotfasen. |
| --- | --- |

18.

Samtidigt noterar vi de juridiska, tekniska och organisatoriska utmaningar som behöver åtgärdas för att få till stånd vidareutnyttjande av information, och vi välkomnar i detta avseende det pilotprojekt för införandet av principen ”endast en gång” för företagskontakter över gränserna och anser att de långtgående kontakter som företag har med lokala och regionala myndigheter bör analyseras i pilotfasen.

| 19. | ReK anser att det är värt att undersöka innovativa e-förvaltningskoncept såsom ”e-residency”, som ger medborgare och företag tillgång till vissa tjänster utan krav på en fysisk bosättningsplats. Detta minskar det besvärliga pappersarbetet och gör det mer attraktivt för utländska företag att investera. |
| --- | --- |

19.

ReK anser att det är värt att undersöka innovativa e-förvaltningskoncept såsom ”e-residency”, som ger medborgare och företag tillgång till vissa tjänster utan krav på en fysisk bosättningsplats. Detta minskar det besvärliga pappersarbetet och gör det mer attraktivt för utländska företag att investera.

| 20. | ReK noterar att en inkluderande utformning av digitalt innehåll och tjänster är en princip som gynnar alla användare, särskilt människor med funktionsnedsättningar. Det är därför viktigt att fortsätta samarbete och forskning för att uppdatera existerande standarder för att hålla jämn takt med den tekniska utvecklingen. |
| --- | --- |

20.

ReK noterar att en inkluderande utformning av digitalt innehåll och tjänster är en princip som gynnar alla användare, särskilt människor med funktionsnedsättningar. Det är därför viktigt att fortsätta samarbete och forskning för att uppdatera existerande standarder för att hålla jämn takt med den tekniska utvecklingen.

| 21. | ReK instämmer i principen att offentliga förvaltningar bör utbyta information och uppgifter med varandra samt med medborgare och företag på ett öppet och inkluderande sätt. Kommittén framhåller samtidigt vikten av en mogenhet i respektive organisation att avgöra vilka informationsmängder som ska vara öppet tillgängliga och vilka som ska vara skyddade. |
| --- | --- |

21.

ReK instämmer i principen att offentliga förvaltningar bör utbyta information och uppgifter med varandra samt med medborgare och företag på ett öppet och inkluderande sätt. Kommittén framhåller samtidigt vikten av en mogenhet i respektive organisation att avgöra vilka informationsmängder som ska vara öppet tillgängliga och vilka som ska vara skyddade.

| 22. | Kommittén stöder principen om gränsöverskridande som standard för offentliga förvaltningars e-förvaltning och betonar att lokala och regionala myndigheter, ofta i gränsregionerna, kan spela en avgörande roll i att identifiera och utveckla gränsöverskridande tjänster som är relevanta, effektiva och sömlösa. |
| --- | --- |

22.

Kommittén stöder principen om gränsöverskridande som standard för offentliga förvaltningars e-förvaltning och betonar att lokala och regionala myndigheter, ofta i gränsregionerna, kan spela en avgörande roll i att identifiera och utveckla gränsöverskridande tjänster som är relevanta, effektiva och sömlösa.

| 23. | Vi stöder principen om interoperabilitet som standard som en nyckelfaktor för att nå digitaliseringens möjligheter. |
| --- | --- |

23.

Vi stöder principen om interoperabilitet som standard som en nyckelfaktor för att nå digitaliseringens möjligheter.

| 24. | ReK instämmer med kommissionen om att tillräckligt skydd av personuppgifter, personlig integritet samt informationssäkerhet bör ingå i ett tidigt skede i utvecklingen av digitala tjänster då avsaknaden av tillit till digitala tjänster fortsatt är en barriär för utvecklingen inom e-förvaltning. |
| --- | --- |

24.

ReK instämmer med kommissionen om att tillräckligt skydd av personuppgifter, personlig integritet samt informationssäkerhet bör ingå i ett tidigt skede i utvecklingen av digitala tjänster då avsaknaden av tillit till digitala tjänster fortsatt är en barriär för utvecklingen inom e-förvaltning.

| 25. | Kommittén understryker samtidigt att en gränsöverskridande standard för offentliga myndigheters e-förvaltning och interoperabilitet inte ska ersätta redan väl fungerande nationella, regionala och lokala lösningar, utan ge en överblick över de standarder och specifikationer som myndigheterna kan använda i syfte att uppnå interoperabilitet när deras befintliga system ska förnyas. |
| --- | --- |

25.

Kommittén understryker samtidigt att en gränsöverskridande standard för offentliga myndigheters e-förvaltning och interoperabilitet inte ska ersätta redan väl fungerande nationella, regionala och lokala lösningar, utan ge en överblick över de standarder och specifikationer som myndigheterna kan använda i syfte att uppnå interoperabilitet när deras befintliga system ska förnyas.

| 26. | ReK påpekar att varje organisation som hanterar någon typ av känslig data behöver arbeta systematiskt med informationsklassning och säkerhet, särskilt med tanke på att aktiviteter såsom avancerade hackningsattacker, cyberkrigföring och cyberterrorism kan ställa till med mycket stora skador. Även om öppenhet är utgångspunkten måste varje informationsmängd som bedöms vara skyddsvärd verkligen skyddas på ett adekvat sätt. I vissa extrema fall kan det innebära att information eller hela system ska hållas fysiskt avskilda från internet. |
| --- | --- |

26.

ReK påpekar att varje organisation som hanterar någon typ av känslig data behöver arbeta systematiskt med informationsklassning och säkerhet, särskilt med tanke på att aktiviteter såsom avancerade hackningsattacker, cyberkrigföring och cyberterrorism kan ställa till med mycket stora skador. Även om öppenhet är utgångspunkten måste varje informationsmängd som bedöms vara skyddsvärd verkligen skyddas på ett adekvat sätt. I vissa extrema fall kan det innebära att information eller hela system ska hållas fysiskt avskilda från internet.

| 27. | Vi välkomnar därför den harmonisering av den rättsliga ramen som den allmänna dataskyddsförordningen kommer utgöra, men poängterar att konkurrensen som råder inom detta område är global och framhåller vikten av ett juridiskt ramverk som inte hämmar utvecklingstakten av nya lösningar och tjänster. |
| --- | --- |

27.

Vi välkomnar därför den harmonisering av den rättsliga ramen som den allmänna dataskyddsförordningen kommer utgöra, men poängterar att konkurrensen som råder inom detta område är global och framhåller vikten av ett juridiskt ramverk som inte hämmar utvecklingstakten av nya lösningar och tjänster.

| 28. | ReK understryker vikten av effektiv vägledning kring dataskyddsförordningen samt nödvändigheten av att inkludera alla aktörer i diskussionen kring äganderätt och ansvar kopplat till hanteringen av personuppgifter. |
| --- | --- |

28.

ReK understryker vikten av effektiv vägledning kring dataskyddsförordningen samt nödvändigheten av att inkludera alla aktörer i diskussionen kring äganderätt och ansvar kopplat till hanteringen av personuppgifter.

| 29. | Vi understryker kommissionens roll för att skapa de grundläggande förutsättningarna för interoperabilitet och harmonisering som möjliggör den informationsdelning som principerna bygger på. |
| --- | --- |

29.

Vi understryker kommissionens roll för att skapa de grundläggande förutsättningarna för interoperabilitet och harmonisering som möjliggör den informationsdelning som principerna bygger på.

Politiska prioriteringar

| 30. | Kommittén framhåller att det fortfarande finns grupper av invånare i Europa som inte har tillgång till internet eller tillräckliga digitala färdigheter för att använda digitala tjänster, och att ett aktivt arbete behöver bedrivas för att öka den digitala delaktigheten. |
| --- | --- |

30.

Kommittén framhåller att det fortfarande finns grupper av invånare i Europa som inte har tillgång till internet eller tillräckliga digitala färdigheter för att använda digitala tjänster, och att ett aktivt arbete behöver bedrivas för att öka den digitala delaktigheten.

| 31. | Vi betonar att tillförlitliga, högpresterande och överkomliga nät i alla områden är en förutsättning för att alla medborgare och företag ska ha tillgång till moderna offentliga digitala tjänster och få största nytta av nästa teknikgeneration (Internet of Things – IoT, Big Data, e-hälsa, smarta städer med mera). |
| --- | --- |

31.

Vi betonar att tillförlitliga, högpresterande och överkomliga nät i alla områden är en förutsättning för att alla medborgare och företag ska ha tillgång till moderna offentliga digitala tjänster och få största nytta av nästa teknikgeneration (Internet of Things – IoT, Big Data, e-hälsa, smarta städer med mera).

| 32. | ReK framhåller att stödalternativ på europeisk och nationell nivå konsekvent och ständigt måste vidareutvecklas för att stödja utbyggnaden av höghastighetsbredbandsnät i alla områden, särskilt i regionernas landsbygdsområden där bristande lönsamhet ofta hindrar marknadsdriven utbyggnad. |
| --- | --- |

32.

ReK framhåller att stödalternativ på europeisk och nationell nivå konsekvent och ständigt måste vidareutvecklas för att stödja utbyggnaden av höghastighetsbredbandsnät i alla områden, särskilt i regionernas landsbygdsområden där bristande lönsamhet ofta hindrar marknadsdriven utbyggnad.

| 33. | Kommittén framhåller att för att åstadkomma en modernisering av offentliga förvaltningar behövs överenskomna standarder och tekniska specifikationer gemensamt utvecklade med alla berörda aktörer som möjliggör återanvändbara och effektiva digitala tjänster med hög grad av interoperabilitet. |
| --- | --- |

33.

Kommittén framhåller att för att åstadkomma en modernisering av offentliga förvaltningar behövs överenskomna standarder och tekniska specifikationer gemensamt utvecklade med alla berörda aktörer som möjliggör återanvändbara och effektiva digitala tjänster med hög grad av interoperabilitet.

| 34. | Vi välkomnar den aviserade revideringen av den europeiska interoperabilitetsramen och uppmanar kommissionen att vidare stödja förvaltningarnas användning av ramverkets rekommendationer. |
| --- | --- |

34.

Vi välkomnar den aviserade revideringen av den europeiska interoperabilitetsramen och uppmanar kommissionen att vidare stödja förvaltningarnas användning av ramverkets rekommendationer.

| 35. | Kommittén understryker att lokala och regionala myndigheter inte enbart ska ses som användare av gränsöverskridande standarder och tjänster, utan också som viktiga producenter inom den europeiska interoperabilitetsramen. |
| --- | --- |

35.

Kommittén understryker att lokala och regionala myndigheter inte enbart ska ses som användare av gränsöverskridande standarder och tjänster, utan också som viktiga producenter inom den europeiska interoperabilitetsramen.

| 36. | Vi välkomnar att kommissionen avser att ta fram en prototyp till en europeisk katalog över IKT-standarder för offentlig upphandling och understryker den avgörande betydelse som upphandlingstillfället utgör, särskilt inom lokala och regionala myndigheter, för att undvika inlåsning i proprietära system och för att möjliggöra implementering av lösningar och tjänster med hög interoperabilitet och innovation. |
| --- | --- |

36.

Vi välkomnar att kommissionen avser att ta fram en prototyp till en europeisk katalog över IKT-standarder för offentlig upphandling och understryker den avgörande betydelse som upphandlingstillfället utgör, särskilt inom lokala och regionala myndigheter, för att undvika inlåsning i proprietära system och för att möjliggöra implementering av lösningar och tjänster med hög interoperabilitet och innovation.

| 37. | ReK uppmanar kommissionen att samarbeta närmare med lokala och regionala myndigheter i sitt försök att få till stånd en fullständig e-upphandling senast 2019, särskilt eftersom det är på den lokala och regionala nivån som genomförandet kan stöta på utmaningar. Det kommer att vara av avgörande betydelse att samarbeta med lokala och regionala myndigheter och med den privata sektorn för att uppnå den fulla potentialen av besparingar på marknaden för offentlig upphandling, som uppskattas till över 2 biljoner euro. |
| --- | --- |

37.

ReK uppmanar kommissionen att samarbeta närmare med lokala och regionala myndigheter i sitt försök att få till stånd en fullständig e-upphandling senast 2019, särskilt eftersom det är på den lokala och regionala nivån som genomförandet kan stöta på utmaningar. Det kommer att vara av avgörande betydelse att samarbeta med lokala och regionala myndigheter och med den privata sektorn för att uppnå den fulla potentialen av besparingar på marknaden för offentlig upphandling, som uppskattas till över 2 biljoner euro.

| 38. | Vi noterar att elektronisk identifiering är en grundläggande förutsättning för säkra, effektiva och tillgängliga offentliga digitala tjänster, och välkomnar att kommissionen planerar åtgärder för att påskynda införandet av eIDAS-tjänster (2). |
| --- | --- |

38.

Vi noterar att elektronisk identifiering är en grundläggande förutsättning för säkra, effektiva och tillgängliga offentliga digitala tjänster, och välkomnar att kommissionen planerar åtgärder för att påskynda införandet av eIDAS-tjänster (2).

| 39. | Kommittén noterar att arbete med interoperabilitet och standarder tar tid och kräver långsiktighet samt tillräcklig och stadigvarande finansiering. |
| --- | --- |

39.

Kommittén noterar att arbete med interoperabilitet och standarder tar tid och kräver långsiktighet samt tillräcklig och stadigvarande finansiering.

| 40. | Vi välkomnar därför att kommissionen ska ange hur den långsiktiga hållbarheten av de gränsöverskridande digitala tjänsterna ska garanteras. Detta är nödvändigt för att bygga förtroende för tjänsterna och dess tekniska byggstenar och säkerställa att de insatser som gjorts i anslutning till dessa arbeten inte går om intet. |
| --- | --- |

40.

Vi välkomnar därför att kommissionen ska ange hur den långsiktiga hållbarheten av de gränsöverskridande digitala tjänsterna ska garanteras. Detta är nödvändigt för att bygga förtroende för tjänsterna och dess tekniska byggstenar och säkerställa att de insatser som gjorts i anslutning till dessa arbeten inte går om intet.

| 41. | ReK anser att offentliga institutioner bör samarbeta med den privata och den icke-vinstdrivande sektorn för att tillhandahålla en infrastruktur med tillbörlig tillgänglighet, men uppmanar kommissionen att noggrant utreda konsekvenser och avgränsningar för ett eventuellt införande av principen ”no legacy” på grund av komplexiteten i att fastställa en lämplig tidsram för uppdatering av system och teknik i digitala ekosystem. |
| --- | --- |

41.

ReK anser att offentliga institutioner bör samarbeta med den privata och den icke-vinstdrivande sektorn för att tillhandahålla en infrastruktur med tillbörlig tillgänglighet, men uppmanar kommissionen att noggrant utreda konsekvenser och avgränsningar för ett eventuellt införande av principen ”no legacy” på grund av komplexiteten i att fastställa en lämplig tidsram för uppdatering av system och teknik i digitala ekosystem.

| 42. | Vi välkomnar kommissionens ambitioner att göra e-juridikportalen till en gemensam kontaktpunkt, där olika informationsmängder och funktioner samlas på ett ställe, för att kommunicera och hitta information och praxis gällande europeisk rätt och rättsliga förfaranden, uppgifter om företag och insolvensregister. |
| --- | --- |

42.

Vi välkomnar kommissionens ambitioner att göra e-juridikportalen till en gemensam kontaktpunkt, där olika informationsmängder och funktioner samlas på ett ställe, för att kommunicera och hitta information och praxis gällande europeisk rätt och rättsliga förfaranden, uppgifter om företag och insolvensregister.

| 43. | Vi välkomnar en obligatorisk sammankoppling av alla medlemsstaternas företagsregister, då företag i allt större grad bedriver verksamhet utanför de nationella gränserna och det finns ett växande behov av och efterfrågan på information om företag i ett gränsöverskridande sammanhang, inte minst i Europas gränsregioner. |
| --- | --- |

43.

Vi välkomnar en obligatorisk sammankoppling av alla medlemsstaternas företagsregister, då företag i allt större grad bedriver verksamhet utanför de nationella gränserna och det finns ett växande behov av och efterfrågan på information om företag i ett gränsöverskridande sammanhang, inte minst i Europas gränsregioner.

| 44. | Kommittén välkomnar mot denna bakgrund också elektronisk sammankoppling av insolvensregister för att öka öppenheten och rättssäkerheten på den inre marknaden och undvika forum shopping. |
| --- | --- |

44.

Kommittén välkomnar mot denna bakgrund också elektronisk sammankoppling av insolvensregister för att öka öppenheten och rättssäkerheten på den inre marknaden och undvika forum shopping.

| 45. | ReK stöder initiativ för att främja användningen av digitala lösningar under ett företags hela livscykel och förutsätter att initiativet innebär en minskad administrationsbörda för företagen. |
| --- | --- |

45.

ReK stöder initiativ för att främja användningen av digitala lösningar under ett företags hela livscykel och förutsätter att initiativet innebär en minskad administrationsbörda för företagen.

| 46. | Vi välkomnar att kommissionen kommer att föreslå att utvidga den gemensamma elektroniska mekanismen för registrering och betalning av mervärdesskatt och efterfrågar en målinriktad vidareutveckling av de komplexa momsreglerna för att underlätta den digitala handeln över gränserna. Detta är särskilt gynnsamt för mindre företag och mikroföretag då dessa har svårare än andra att hantera de administrativa bördor som komplexa regelverk oundvikligen innebär. |
| --- | --- |

46.

Vi välkomnar att kommissionen kommer att föreslå att utvidga den gemensamma elektroniska mekanismen för registrering och betalning av mervärdesskatt och efterfrågar en målinriktad vidareutveckling av de komplexa momsreglerna för att underlätta den digitala handeln över gränserna. Detta är särskilt gynnsamt för mindre företag och mikroföretag då dessa har svårare än andra att hantera de administrativa bördor som komplexa regelverk oundvikligen innebär.

| 47. | Kommittén ställer sig positiv till att öka medborgarnas rörlighet över gränserna genom utbyte av socialförsäkringsuppgifter (EESSI) och utbyte av information mellan arbetssökande och arbetsgivare i EU (Eures). |
| --- | --- |

47.

Kommittén ställer sig positiv till att öka medborgarnas rörlighet över gränserna genom utbyte av socialförsäkringsuppgifter (EESSI) och utbyte av information mellan arbetssökande och arbetsgivare i EU (Eures).

| 48. | Kommittén är positiv till EU-initiativ som möjliggör utbyte av hälsovårdsinformation och -tjänster över gränserna, bland annat samverkande system för digitala recept, vilket stärker patientsäkerheten, ligger i linje med intentionerna i patientrörlighetsdirektivet (3) och ökar hälsovårdens kvalitet och effektivitet. |
| --- | --- |

48.

Kommittén är positiv till EU-initiativ som möjliggör utbyte av hälsovårdsinformation och -tjänster över gränserna, bland annat samverkande system för digitala recept, vilket stärker patientsäkerheten, ligger i linje med intentionerna i patientrörlighetsdirektivet (3) och ökar hälsovårdens kvalitet och effektivitet.

| 49. | ReK instämmer med kommissionen i att hög grad av involvering av medborgare, företag och forskare i utformning och tillhandahållande av offentliga digitala tjänster ökar tjänsternas kvalitet, effektivitet och användbarhet. |
| --- | --- |

49.

ReK instämmer med kommissionen i att hög grad av involvering av medborgare, företag och forskare i utformning och tillhandahållande av offentliga digitala tjänster ökar tjänsternas kvalitet, effektivitet och användbarhet.

| 50. | Vi understryker att öppen data, som tillhandahålls på ett säkert och tillförlitligt sätt till tredjepart, är en grundförutsättning för att lokala och regionala myndigheter ska kunna moderniseras och transformeras för att tillhandahålla framtidens innovativa tjänster inom sina verksamheter. |
| --- | --- |

50.

Vi understryker att öppen data, som tillhandahålls på ett säkert och tillförlitligt sätt till tredjepart, är en grundförutsättning för att lokala och regionala myndigheter ska kunna moderniseras och transformeras för att tillhandahålla framtidens innovativa tjänster inom sina verksamheter.

| 51. | Vi välkomnar därför initiativet om en EU-plattform där offentliga organ kan lägga ut öppna data och tjänster, men framhåller att kommissionen bör stödja utveckling och koordinering av strategier för att öppna upp data, genom tekniskt och metodmässigt stöd till lokala och regionala myndigheter. |
| --- | --- |

51.

Vi välkomnar därför initiativet om en EU-plattform där offentliga organ kan lägga ut öppna data och tjänster, men framhåller att kommissionen bör stödja utveckling och koordinering av strategier för att öppna upp data, genom tekniskt och metodmässigt stöd till lokala och regionala myndigheter.

| 52. | Kommittén framhåller att tillhandahållandet av interoperabla data av hög kvalitet bygger på ett medvetet arbete med bl.a. informationsarkitektur, informationsklassificering och interoperabilitet på alla nivåer och välkomnar därför utbyggnaden och användningen av datainfrastruktur på EU-nivå där det arbete som genomförts enligt Inspire-direktivet gärna får verka som ett föredöme för att ta fram gemensamma beskrivningar av data. |
| --- | --- |

52.

Kommittén framhåller att tillhandahållandet av interoperabla data av hög kvalitet bygger på ett medvetet arbete med bl.a. informationsarkitektur, informationsklassificering och interoperabilitet på alla nivåer och välkomnar därför utbyggnaden och användningen av datainfrastruktur på EU-nivå där det arbete som genomförts enligt Inspire-direktivet gärna får verka som ett föredöme för att ta fram gemensamma beskrivningar av data.

| 53. | Vi välkomnar i sammanhanget initiativet för europeiska molntjänster (4) som en möjlighet för ökad transparens och effektivitet genom att möjliggöra en delad molninfrastruktur för att tillhandahålla offentliga digitala tjänster. |
| --- | --- |

53.

Vi välkomnar i sammanhanget initiativet för europeiska molntjänster (4) som en möjlighet för ökad transparens och effektivitet genom att möjliggöra en delad molninfrastruktur för att tillhandahålla offentliga digitala tjänster.

| 54. | ReK framhåller den mycket stora betydelse som medborgarnas, arbetstagarnas och de arbetssökandes digitala kompetens och färdigheter har för ett långtgående genomförande av digitaliseringen i ekonomin och moderniseringen av förvaltningen. |
| --- | --- |

54.

ReK framhåller den mycket stora betydelse som medborgarnas, arbetstagarnas och de arbetssökandes digitala kompetens och färdigheter har för ett långtgående genomförande av digitaliseringen i ekonomin och moderniseringen av förvaltningen.

Arbetet enligt handlingsplanen

| 55. | ReK instämmer i att genomförande av handlingsplanen kräver ett gemensamt åtagande och ansvarstagande på alla förvaltningsnivåer, och betonar det ansvar som tillfaller lokala och regionala myndigheterna som den offentliga sektorns viktigaste ”gränssnitt” gentemot medborgarna och företagarna. |
| --- | --- |

55.

ReK instämmer i att genomförande av handlingsplanen kräver ett gemensamt åtagande och ansvarstagande på alla förvaltningsnivåer, och betonar det ansvar som tillfaller lokala och regionala myndigheterna som den offentliga sektorns viktigaste ”gränssnitt” gentemot medborgarna och företagarna.

Bryssel den 11 oktober 2016.

Markku MARKKULA

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

(1)  Se CdR 4165/2014, 5960/2013, 5559/2013, 3597/2013, 1646/2013, 2414/2012, 1673/2013, 626/2012, 402/2012, 65/2011, 104/2010 och 5514/2014.

1

(2)  Förordning (EU) nr 910/2014.

2

(3)  2011/24/EU.

3

(4)  COM(2016) 178 final.

4

---

| 21.3.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 88/59 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 88/59

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén – En europeisk pelare för sociala rättigheter

(2017/C 088/12)

| Föredragande: | Heinz-Joachim Höfer (DE-PES), borgmästare, Altenkirchen |
| --- | --- |
| Referensdokument: | Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Samråd om en europeisk pelare för sociala rättigheter
  COM(2016) 127 final |

Föredragande:

Heinz-Joachim Höfer (DE-PES), borgmästare, Altenkirchen

Referensdokument:

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Samråd om en europeisk pelare för sociala rättigheter

COM(2016) 127 final

POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

Allmänna kommentarer

| 1. | Kommittén välkomnar förslaget om en europeisk pelare för sociala rättigheter, eftersom den skulle bidra till att genomföra Europeiska unionens mål enligt artikel 3 i EU-fördraget, nämligen att unionen ska ”verka för en hållbar utveckling i Europa som bygger på välavvägd ekonomisk tillväxt och på prisstabilitet, på en social marknadsekonomi med hög konkurrenskraft där full sysselsättning och sociala framsteg eftersträvas” [...], ”bekämpa social utestängning och diskriminering samt främja social rättvisa och socialt skydd, jämställdhet mellan kvinnor och män, solidaritet mellan generationerna och skydd av barnets rättigheter” och ”främja ekonomisk, social och territoriell sammanhållning samt solidaritet mellan medlemsstaterna”. |
| --- | --- |

1.

Kommittén välkomnar förslaget om en europeisk pelare för sociala rättigheter, eftersom den skulle bidra till att genomföra Europeiska unionens mål enligt artikel 3 i EU-fördraget, nämligen att unionen ska ”verka för en hållbar utveckling i Europa som bygger på välavvägd ekonomisk tillväxt och på prisstabilitet, på en social marknadsekonomi med hög konkurrenskraft där full sysselsättning och sociala framsteg eftersträvas” [...], ”bekämpa social utestängning och diskriminering samt främja social rättvisa och socialt skydd, jämställdhet mellan kvinnor och män, solidaritet mellan generationerna och skydd av barnets rättigheter” och ”främja ekonomisk, social och territoriell sammanhållning samt solidaritet mellan medlemsstaterna”.

| 2. | Europeiska regionkommittén förväntar sig att kommissionen respekterar subsidiaritetsprincipen när den lägger fram förslag om den europeiska pelaren för sociala rättigheter och respekterar de nationella och subnationella myndigheternas allmänna befogenheter inom socialpolitiken. Samtidigt måste man se till att pelarens innehåll överensstämmer med de allmänna principerna i agendan för bättre lagstiftning. |
| --- | --- |

2.

Europeiska regionkommittén förväntar sig att kommissionen respekterar subsidiaritetsprincipen när den lägger fram förslag om den europeiska pelaren för sociala rättigheter och respekterar de nationella och subnationella myndigheternas allmänna befogenheter inom socialpolitiken. Samtidigt måste man se till att pelarens innehåll överensstämmer med de allmänna principerna i agendan för bättre lagstiftning.

| 3. | Kommittén välkomnar kommissionens beslut att inleda ett öppet samråd om en pelare för sociala rättigheter. Efter alla dessa krisår med hög arbetslöshet och åtstramningar behövs det verkligen en politisk diskussion om ett nytt initiativ om sociala rättigheter. Vi anser att pelaren kan bidra till samordningen av sociala åtgärder och rättigheter i medlemsstaterna och främja en uppåtgående konvergens. |
| --- | --- |

3.

Kommittén välkomnar kommissionens beslut att inleda ett öppet samråd om en pelare för sociala rättigheter. Efter alla dessa krisår med hög arbetslöshet och åtstramningar behövs det verkligen en politisk diskussion om ett nytt initiativ om sociala rättigheter. Vi anser att pelaren kan bidra till samordningen av sociala åtgärder och rättigheter i medlemsstaterna och främja en uppåtgående konvergens.

| 4. | Vi välkomnar kommissionens insatser för att diskutera den framtida sociala pelarens tillämpningsområde och innehåll och påpekar mervärdet av att involvera de lokala och regionala myndigheterna i denna debatt, särskilt genom att stärka och lyfta fram vikten av de territoriella aspekterna på de socioekonomiska frågor som ingår i EU:s övergripande politik och en lokalt baserad strategi när det handlar om att utforma och genomföra socioekonomisk politik. |
| --- | --- |

4.

Vi välkomnar kommissionens insatser för att diskutera den framtida sociala pelarens tillämpningsområde och innehåll och påpekar mervärdet av att involvera de lokala och regionala myndigheterna i denna debatt, särskilt genom att stärka och lyfta fram vikten av de territoriella aspekterna på de socioekonomiska frågor som ingår i EU:s övergripande politik och en lokalt baserad strategi när det handlar om att utforma och genomföra socioekonomisk politik.

| 5. | Vi efterlyser på nytt en bättre samordning mellan den ekonomiska och sociala politiken på europeisk och nationell nivå i anslutning till den europeiska planeringsterminen samt att de lokala och regionala myndigheterna i högre grad ska involveras i denna samordningsprocess (1). |
| --- | --- |

5.

Vi efterlyser på nytt en bättre samordning mellan den ekonomiska och sociala politiken på europeisk och nationell nivå i anslutning till den europeiska planeringsterminen samt att de lokala och regionala myndigheterna i högre grad ska involveras i denna samordningsprocess (1).

| 6. | Kommittén betonar att den sociala pelaren måste utvecklas på basis av påvisbart lokalt, regionalt och nationellt mervärde och vara övergripande till sin karaktär för att bättre beakta den sociala dimensionen av Ekonomiska och monetära unionens (EMU) ekonomiska styrelseformer, vilket är avgörande för EMU:s funktionssätt och bärkraftighet och för legitimiteten i den europeiska integrationsprocessen. |
| --- | --- |

6.

Kommittén betonar att den sociala pelaren måste utvecklas på basis av påvisbart lokalt, regionalt och nationellt mervärde och vara övergripande till sin karaktär för att bättre beakta den sociala dimensionen av Ekonomiska och monetära unionens (EMU) ekonomiska styrelseformer, vilket är avgörande för EMU:s funktionssätt och bärkraftighet och för legitimiteten i den europeiska integrationsprocessen.

| 7. | Om detta initiativ resulterar i starka sociala trygghetsåtgärder, också för tillgång till hälso- och sjukvård, utbildning, sociala tjänster, inklusive sociala tjänster av allmänt intresse, och social trygghet, kan det betraktas som ett verktyg för samordning som hjälper medlemsstaterna att ta itu med sociala orättvisor, bekämpa social dumpning, driva på en uppåtriktad konvergens av de sociala normerna i euroområdet och befästa EU:s mål om hållbar tillväxt för alla. |
| --- | --- |

7.

Om detta initiativ resulterar i starka sociala trygghetsåtgärder, också för tillgång till hälso- och sjukvård, utbildning, sociala tjänster, inklusive sociala tjänster av allmänt intresse, och social trygghet, kan det betraktas som ett verktyg för samordning som hjälper medlemsstaterna att ta itu med sociala orättvisor, bekämpa social dumpning, driva på en uppåtriktad konvergens av de sociala normerna i euroområdet och befästa EU:s mål om hållbar tillväxt för alla.

| 8. | Vi upprepar vår uppmaning om att man för att förbättra EMU:s sociala dimension måste åtgärda de regionala skillnaderna genom att modernisera den befintliga lagstiftningen, där så är lämpligt, och/eller överväga nya åtgärder till stöd för en ökad konvergens, och vi föreslår att indikatorer för regionala skillnader läggs till i EMU-resultattavlan för sociala indikatorer (2). |
| --- | --- |

8.

Vi upprepar vår uppmaning om att man för att förbättra EMU:s sociala dimension måste åtgärda de regionala skillnaderna genom att modernisera den befintliga lagstiftningen, där så är lämpligt, och/eller överväga nya åtgärder till stöd för en ökad konvergens, och vi föreslår att indikatorer för regionala skillnader läggs till i EMU-resultattavlan för sociala indikatorer (2).

| 9. | ReK förväntar sig att kommissionens förslag om en europeisk pelare för sociala rättigheter ytterligare kommer att bidra till att stärka de sociala rättigheter – såväl individuella som kollektiva – som anges i stadgan om de grundläggande rättigheterna (3). |
| --- | --- |

9.

ReK förväntar sig att kommissionens förslag om en europeisk pelare för sociala rättigheter ytterligare kommer att bidra till att stärka de sociala rättigheter – såväl individuella som kollektiva – som anges i stadgan om de grundläggande rättigheterna (3).

| 10. | ReK välkomnar att viktiga könsspecifika politiska utmaningar behandlas i kommissionens samråd, t.ex. kvinnors låga arbetsmarknadsdeltagande och könssegregering på arbetsmarknaden (princip 5), löne- och pensionsskillnader mellan män och kvinnor (principerna 5 och 13), avsaknaden av möjligheter att förena arbete och privatliv (principerna 5 och 18) och den större bördan för kvinnor när det gäller långvarig vård och omsorg av anhöriga (princip 17). Kommissionen bör också redogöra för om de planerade åtgärderna är tillräckliga för att minska diskrimineringen av kvinnor eller om det därutöver krävs ytterligare integrering av jämställdhetsfrågor. |
| --- | --- |

10.

ReK välkomnar att viktiga könsspecifika politiska utmaningar behandlas i kommissionens samråd, t.ex. kvinnors låga arbetsmarknadsdeltagande och könssegregering på arbetsmarknaden (princip 5), löne- och pensionsskillnader mellan män och kvinnor (principerna 5 och 13), avsaknaden av möjligheter att förena arbete och privatliv (principerna 5 och 18) och den större bördan för kvinnor när det gäller långvarig vård och omsorg av anhöriga (princip 17). Kommissionen bör också redogöra för om de planerade åtgärderna är tillräckliga för att minska diskrimineringen av kvinnor eller om det därutöver krävs ytterligare integrering av jämställdhetsfrågor.

| 11. | ReK välkomnar att även medlemsstater utanför euroområdet bjuds in att delta i initiativet, även om kommissionens förslag endast riktar sig till medlemsstaterna i euroområdet. |
| --- | --- |

11.

ReK välkomnar att även medlemsstater utanför euroområdet bjuds in att delta i initiativet, även om kommissionens förslag endast riktar sig till medlemsstaterna i euroområdet.

| 12. | Kommittén betonar att en närmare samordning av den ekonomiska politiken och finanspolitiken i euroområdet måste gå hand i hand med full hänsyn till EMU:s sociala dimension. |
| --- | --- |

12.

Kommittén betonar att en närmare samordning av den ekonomiska politiken och finanspolitiken i euroområdet måste gå hand i hand med full hänsyn till EMU:s sociala dimension.

| 13. | Större tonvikt måste läggas vid finansieringen av socialpolitiken, som är en särskild utmaning för de lokala och regionala myndigheterna. Dessa utmaningar uppstår på grund av att investeringarna i välfärdssystemen varierar kraftigt i Europa, men också på grund av att de samlade investeringarna minskar på subnationell nivå (4). |
| --- | --- |

13.

Större tonvikt måste läggas vid finansieringen av socialpolitiken, som är en särskild utmaning för de lokala och regionala myndigheterna. Dessa utmaningar uppstår på grund av att investeringarna i välfärdssystemen varierar kraftigt i Europa, men också på grund av att de samlade investeringarna minskar på subnationell nivå (4).

| 14. | Kommittén understryker vikten av en solid europeisk social agenda, där konkurrenskraft och social rättvisa kompletterar varandra och med rättvisa löner – ett område där EU endast har samordnande befogenhet och som fastställs av varje enskild medlemsstat, antingen genom lagstiftning eller genom kollektivavtal, och under alla omständigheter med full respekt för landets traditioner och praxis – som ett centralt inslag. Denna agenda måste till fullo upprätthålla principen om icke-diskriminering, i överensstämmelse med artikel 21 i stadgan om de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

14.

Kommittén understryker vikten av en solid europeisk social agenda, där konkurrenskraft och social rättvisa kompletterar varandra och med rättvisa löner – ett område där EU endast har samordnande befogenhet och som fastställs av varje enskild medlemsstat, antingen genom lagstiftning eller genom kollektivavtal, och under alla omständigheter med full respekt för landets traditioner och praxis – som ett centralt inslag. Denna agenda måste till fullo upprätthålla principen om icke-diskriminering, i överensstämmelse med artikel 21 i stadgan om de grundläggande rättigheterna.

| 15. | Kommittén betonar att med tanke på de senaste årens ökning av ungdomsarbetslösheten och antalet människor som lever i fattigdom eller riskerar att drabbas av fattigdom bör den sociala pelaren också ta hänsyn till behovet av att på kort sikt minska fattigdomen, främja den sociala integrationen och bekämpa ungdomsarbetslösheten. |
| --- | --- |

15.

Kommittén betonar att med tanke på de senaste årens ökning av ungdomsarbetslösheten och antalet människor som lever i fattigdom eller riskerar att drabbas av fattigdom bör den sociala pelaren också ta hänsyn till behovet av att på kort sikt minska fattigdomen, främja den sociala integrationen och bekämpa ungdomsarbetslösheten.

| 16. | Det behövs närmare samarbete mellan olika styresnivåer, sektorer och intressenter, inte minst en starkare roll för arbetsmarknadens parter och införandet av ett effektivt instrument för civil dialog, vilket skulle stärka unionens demokratiska legitimitet. |
| --- | --- |

16.

Det behövs närmare samarbete mellan olika styresnivåer, sektorer och intressenter, inte minst en starkare roll för arbetsmarknadens parter och införandet av ett effektivt instrument för civil dialog, vilket skulle stärka unionens demokratiska legitimitet.

| 17. | ReK påpekar att vissa lokala och regionala myndigheter har använt sina strategier för offentlig upphandling för att uppmuntra och ålägga kontraktsparter att betala rättvisa löner till sina anställda, vilket kan bli ytterligare ett påtryckningsmedel på organisationer att anta rättvisa arbetsvillkor. Kommittén påminner om att EU-rätten inte utgör ett hinder för att en anbudsgivare, som vägrar att åta sig att betala lagstadgad minimilön till den berörda personalen, utesluts från ett upphandlingsförfarande (5). |
| --- | --- |

17.

ReK påpekar att vissa lokala och regionala myndigheter har använt sina strategier för offentlig upphandling för att uppmuntra och ålägga kontraktsparter att betala rättvisa löner till sina anställda, vilket kan bli ytterligare ett påtryckningsmedel på organisationer att anta rättvisa arbetsvillkor. Kommittén påminner om att EU-rätten inte utgör ett hinder för att en anbudsgivare, som vägrar att åta sig att betala lagstadgad minimilön till den berörda personalen, utesluts från ett upphandlingsförfarande (5).

| 18. | Det är beklagligt att kommissionens förslag inte lägger större tonvikt vid att motverka de utmaningar som följer av förändringar i arbetslivet, inbegripet den ökade digitaliseringen, som bör tacklas genom extra fokus på utveckling av digitala färdigheter hos arbetskraften. Faktum är att framväxten av atypiska anställningsformer riskerar att skapa nya ”gråzoner” i arbetstagarrättigheter och social trygghet. Kommittén uppmanar därför kommissionen att definiera flexibla arbetsvillkor på ett korrekt sätt så att man uppnår en balans mellan flexibilitet och säkerhet. |
| --- | --- |

18.

Det är beklagligt att kommissionens förslag inte lägger större tonvikt vid att motverka de utmaningar som följer av förändringar i arbetslivet, inbegripet den ökade digitaliseringen, som bör tacklas genom extra fokus på utveckling av digitala färdigheter hos arbetskraften. Faktum är att framväxten av atypiska anställningsformer riskerar att skapa nya ”gråzoner” i arbetstagarrättigheter och social trygghet. Kommittén uppmanar därför kommissionen att definiera flexibla arbetsvillkor på ett korrekt sätt så att man uppnår en balans mellan flexibilitet och säkerhet.

| 19. | Kommittén påminner om att det med hänsyn till den allt snabbare digitaliseringen av ekonomin och samhället är viktigt att ge medborgarna, särskilt de äldre, de digitala färdigheter som behövs för att uppnå en mer inkluderande social modell. |
| --- | --- |

19.

Kommittén påminner om att det med hänsyn till den allt snabbare digitaliseringen av ekonomin och samhället är viktigt att ge medborgarna, särskilt de äldre, de digitala färdigheter som behövs för att uppnå en mer inkluderande social modell.

| 20. | Förvärvande av kompetens genom utbildning samt möjligheter till livslångt lärande är nu viktigare än någonsin med tanke på de förändringar som håller på att ske i arbetslivet. Samtidigt är det viktigt att kompetensen matchas mot arbetsmarknadens behov. |
| --- | --- |

20.

Förvärvande av kompetens genom utbildning samt möjligheter till livslångt lärande är nu viktigare än någonsin med tanke på de förändringar som håller på att ske i arbetslivet. Samtidigt är det viktigt att kompetensen matchas mot arbetsmarknadens behov.

| 21. | Kommittén är övertygad om att man kan stärka EMU:s demokratiska legitimitet om EU-medborgarna är förvissade om att principen om sociala framsteg och lika möjligheter är tryggad så att sysselsättning och sociala normer inte enbart betraktas som periferiska delar av den makroekonomiska anpassningsprocessen. |
| --- | --- |

21.

Kommittén är övertygad om att man kan stärka EMU:s demokratiska legitimitet om EU-medborgarna är förvissade om att principen om sociala framsteg och lika möjligheter är tryggad så att sysselsättning och sociala normer inte enbart betraktas som periferiska delar av den makroekonomiska anpassningsprocessen.

| 22. | Det är mycket viktigt att i den europeiska pelaren för sociala rättigheter slå vakt om stödet till de lokala och regionala myndigheternas insatser för att genomföra en lämplig sysselsättnings- och socialpolitik, inklusive stöd och kapacitetsuppbyggnad för att utveckla åtgärder som främjar balansen mellan arbete och privatliv i linje med det förslag som kommissionen lade fram nyligen. Detta förutsätter att man tar itu med de lokala och regionala utmaningarna på dessa områden och underlättar utbyte av bästa praxis på lokal och regional nivå. |
| --- | --- |

22.

Det är mycket viktigt att i den europeiska pelaren för sociala rättigheter slå vakt om stödet till de lokala och regionala myndigheternas insatser för att genomföra en lämplig sysselsättnings- och socialpolitik, inklusive stöd och kapacitetsuppbyggnad för att utveckla åtgärder som främjar balansen mellan arbete och privatliv i linje med det förslag som kommissionen lade fram nyligen. Detta förutsätter att man tar itu med de lokala och regionala utmaningarna på dessa områden och underlättar utbyte av bästa praxis på lokal och regional nivå.

| 23. | Europa står inför stora sociala utmaningar, med markanta ekonomiska och demografiska skillnader mellan olika europeiska regioner, och många ungdomar ställs inför en mängd svårigheter, såsom skolsystemets oförmåga att förbereda eleverna för marknadens krav, svårigheter att hitta arbete, hinder i fråga om rörlighet, särskilt för ungdomar som är bosatta i små kommuner belägna i perifera regioner och de yttersta randområdena, på öar eller i landsbygdsregioner, påtvingad rörlighet och social isolering. Det finns således ingen politisk lösning som passar alla, och i alla politiska åtgärder – både offentliga och privata – måste hänsyn tas till lokala och regionala särdrag, såsom fallet med regioner som står inför demografiska utmaningar och/eller kompetensflykt, samtidigt som ungdomar garanteras ett minimum av sociala och ekonomiska möjligheter samt utbildningsmöjligheter. Mot bakgrund av den ihållande höga ungdomsarbetslösheten upprepar kommittén samtidigt sin begäran om att förlänga ungdomsgarantin till 30 års ålder (i stället för till 25 år) (6). |
| --- | --- |

23.

Europa står inför stora sociala utmaningar, med markanta ekonomiska och demografiska skillnader mellan olika europeiska regioner, och många ungdomar ställs inför en mängd svårigheter, såsom skolsystemets oförmåga att förbereda eleverna för marknadens krav, svårigheter att hitta arbete, hinder i fråga om rörlighet, särskilt för ungdomar som är bosatta i små kommuner belägna i perifera regioner och de yttersta randområdena, på öar eller i landsbygdsregioner, påtvingad rörlighet och social isolering. Det finns således ingen politisk lösning som passar alla, och i alla politiska åtgärder – både offentliga och privata – måste hänsyn tas till lokala och regionala särdrag, såsom fallet med regioner som står inför demografiska utmaningar och/eller kompetensflykt, samtidigt som ungdomar garanteras ett minimum av sociala och ekonomiska möjligheter samt utbildningsmöjligheter. Mot bakgrund av den ihållande höga ungdomsarbetslösheten upprepar kommittén samtidigt sin begäran om att förlänga ungdomsgarantin till 30 års ålder (i stället för till 25 år) (6).

| 24. | Behovet av allmän tillgång till högkvalitativa välfärdssystem och offentliga tjänster bör ges en framträdande plats i den europeiska pelaren för sociala rättigheter samtidigt som medlemstaternas befogenhet på området fullt ut respekteras. |
| --- | --- |

24.

Behovet av allmän tillgång till högkvalitativa välfärdssystem och offentliga tjänster bör ges en framträdande plats i den europeiska pelaren för sociala rättigheter samtidigt som medlemstaternas befogenhet på området fullt ut respekteras.

| 25. | Kommittén framhåller de lokala och regionala myndigheternas roll i att bana vägen för flexibla arbetsformer och skapa rättvisa arbetsvillkor på arbetsplatsen, i samråd med de anställda och fackföreningarna och på grundval av principerna om jämlikhet och respekt. |
| --- | --- |

25.

Kommittén framhåller de lokala och regionala myndigheternas roll i att bana vägen för flexibla arbetsformer och skapa rättvisa arbetsvillkor på arbetsplatsen, i samråd med de anställda och fackföreningarna och på grundval av principerna om jämlikhet och respekt.

| 26. | Kommissionen bör undersöka möjligheten att införa incitament för de EMU-länder som genomför reformer i syfte att uppnå de sociala målen i Europa 2020-strategin och bekämpa sociala obalanser. |
| --- | --- |

26.

Kommissionen bör undersöka möjligheten att införa incitament för de EMU-länder som genomför reformer i syfte att uppnå de sociala målen i Europa 2020-strategin och bekämpa sociala obalanser.

| 27. | Kommittén uppmanar kommissionen att stödja medlemsstaterna i deras strävan att modernisera sina sociala trygghetssystem inom ramen för den europeiska planeringsterminen, och förväntar sig ett förslag från kommissionen om en finanspolitisk kapacitet för euroområdet som är öppen för alla medlemsstater och som även skulle kunna möjliggöra samordning av en konjunkturutjämnande politik på EU-nivå. |
| --- | --- |

27.

Kommittén uppmanar kommissionen att stödja medlemsstaterna i deras strävan att modernisera sina sociala trygghetssystem inom ramen för den europeiska planeringsterminen, och förväntar sig ett förslag från kommissionen om en finanspolitisk kapacitet för euroområdet som är öppen för alla medlemsstater och som även skulle kunna möjliggöra samordning av en konjunkturutjämnande politik på EU-nivå.

| 28. | Långtidsarbetslösa kan hamna i en ond cirkel som leder till minskade sysselsättningsmöjligheter, kompetensförlust, lägre inkomstpotential och ökad risk att drabbas av livslång fattigdom och social utestängning. |
| --- | --- |

28.

Långtidsarbetslösa kan hamna i en ond cirkel som leder till minskade sysselsättningsmöjligheter, kompetensförlust, lägre inkomstpotential och ökad risk att drabbas av livslång fattigdom och social utestängning.

| 29. | En åldrande befolkning i Europa gör att brister kommer att uppstå på arbetsmarknaderna i många medlemsstater. Ett sätt att möta denna utmaning är mobil arbetskraft. Vi håller med kommissionen om att antalet mobila arbetstagare i Europa fortfarande är alltför lågt för att arbetsmarknaden verkligen ska kunna betraktas som europeisk. Det är därför viktigt att de mobila EU-arbetstagarnas kvalifikationer erkänns på ett snabbt, enkelt och tillförlitligt sätt (7). |
| --- | --- |

29.

En åldrande befolkning i Europa gör att brister kommer att uppstå på arbetsmarknaderna i många medlemsstater. Ett sätt att möta denna utmaning är mobil arbetskraft. Vi håller med kommissionen om att antalet mobila arbetstagare i Europa fortfarande är alltför lågt för att arbetsmarknaden verkligen ska kunna betraktas som europeisk. Det är därför viktigt att de mobila EU-arbetstagarnas kvalifikationer erkänns på ett snabbt, enkelt och tillförlitligt sätt (7).

| 30. | Äldre medborgare är en av de samhällsgrupper som löper störst risk att drabbas av fattigdom och social utestängning. I de flesta medlemsstaterna är det framför allt personer som bor i avlägset belägna landsbygdsområden och eftersatta stadsområden som drabbas. Dessutom är det ofta äldre personer som bor kvar i avfolkade lokalsamhällen eller lokalsamhällen som är på väg att försvinna. |
| --- | --- |

30.

Äldre medborgare är en av de samhällsgrupper som löper störst risk att drabbas av fattigdom och social utestängning. I de flesta medlemsstaterna är det framför allt personer som bor i avlägset belägna landsbygdsområden och eftersatta stadsområden som drabbas. Dessutom är det ofta äldre personer som bor kvar i avfolkade lokalsamhällen eller lokalsamhällen som är på väg att försvinna.

| 31. | Såsom anges i ReK:s yttrande om ”EU:s svar på den demografiska utmaningen” bör man skapa mer effektiva och ändamålsenliga offentliga tjänster och införa nya lösningar för att förbättra samtliga medborgares livskvalitet samt fysiska, mentala och sociala välbefinnande. Man måste ta tillvara de möjligheter som den demografiska förändringen erbjuder, vilket även innebär möjligheter till arbetstillfällen med anknytning till tjänster för äldre personer (fysiska eller digitala tjänster, tjänster avseende hälsosam livsstil etc.) som ingår i ”silverekonomin”. Det ingår i äldre personers grundläggande rättigheter att få tillgång till dessa tjänster. |
| --- | --- |

31.

Såsom anges i ReK:s yttrande om ”EU:s svar på den demografiska utmaningen” bör man skapa mer effektiva och ändamålsenliga offentliga tjänster och införa nya lösningar för att förbättra samtliga medborgares livskvalitet samt fysiska, mentala och sociala välbefinnande. Man måste ta tillvara de möjligheter som den demografiska förändringen erbjuder, vilket även innebär möjligheter till arbetstillfällen med anknytning till tjänster för äldre personer (fysiska eller digitala tjänster, tjänster avseende hälsosam livsstil etc.) som ingår i ”silverekonomin”. Det ingår i äldre personers grundläggande rättigheter att få tillgång till dessa tjänster.

| 32. | Européerna lever längre, vilket gör att kostnaderna för sjukvård och social omsorg kommer att stiga kraftigt till omkring 9 % av BNP år 2050. IKT kan på ett värdefullt sätt bidra till bibehållandet av en kostnadseffektiv sjukvård och social omsorg av hög kvalitet i alla områden eftersom den gör det möjligt för människor i alla åldrar att bättre ta hand om sin hälsa och livskvalitet. |
| --- | --- |

32.

Européerna lever längre, vilket gör att kostnaderna för sjukvård och social omsorg kommer att stiga kraftigt till omkring 9 % av BNP år 2050. IKT kan på ett värdefullt sätt bidra till bibehållandet av en kostnadseffektiv sjukvård och social omsorg av hög kvalitet i alla områden eftersom den gör det möjligt för människor i alla åldrar att bättre ta hand om sin hälsa och livskvalitet.

| 33. | Investeringar i IKT är ett viktigt verktyg för regioner och kommuner i deras strävan att bemöta de utmaningar som en åldrande befolkning för med sig. Med hjälp av dessa investeringar kan livskvaliteten höjas och samhällsdeltagandet stödjas. Dessutom får de äldre möjlighet att hålla sig informerade om nyheter på europeisk och nationell nivå och bidra med sin samlade erfarenhet och kunskap till samhällsutvecklingen och därmed främja den regionala och lokala konkurrenskraften och tillväxten genom nya produkter och tjänster. |
| --- | --- |

33.

Investeringar i IKT är ett viktigt verktyg för regioner och kommuner i deras strävan att bemöta de utmaningar som en åldrande befolkning för med sig. Med hjälp av dessa investeringar kan livskvaliteten höjas och samhällsdeltagandet stödjas. Dessutom får de äldre möjlighet att hålla sig informerade om nyheter på europeisk och nationell nivå och bidra med sin samlade erfarenhet och kunskap till samhällsutvecklingen och därmed främja den regionala och lokala konkurrenskraften och tillväxten genom nya produkter och tjänster.

Särskilda rekommendationer för ändringar av bilagan

| 34. | Princip 2 a (kapitel I): Efter ”Lika villkor ska säkerställas [...] otrygga och tillfälliga anställningar ska hindras”, lägg till ”, genom ökade krav på att företagen respekterar bestämmelserna i anställningsavtalen för att få tillgång till EU-finansiering och därigenom undvika risken för social dumpning”. |
| --- | --- |

34.

Princip 2 a (kapitel I): Efter ”Lika villkor ska säkerställas [...] otrygga och tillfälliga anställningar ska hindras”, lägg till ”, genom ökade krav på att företagen respekterar bestämmelserna i anställningsavtalen för att få tillgång till EU-finansiering och därigenom undvika risken för social dumpning”.

| 35. | Princip 2 b (kapitel I) bör ha följande lydelse: ”Flexibla anställningsvillkor kan erbjuda en väg in på arbetsmarknaden och göra det möjligt för arbetsgivarna att snabbt anpassa sig till ändrad efterfrågan. Övergången till tillsvidareanställning bör emellertid garanteras i de fall där detta är möjligt.” |
| --- | --- |

35.

Princip 2 b (kapitel I) bör ha följande lydelse: ”Flexibla anställningsvillkor kan erbjuda en väg in på arbetsmarknaden och göra det möjligt för arbetsgivarna att snabbt anpassa sig till ändrad efterfrågan. Övergången till tillsvidareanställning bör emellertid garanteras i de fall där detta är möjligt.”

| 36. | Första meningen i princip 7 c (kapitel II) bör ha följande lydelse: ”En uppsägning efter fullgjord provanställning ska motiveras och föregås av en rimlig uppsägningstid som fastställs nationellt. Rimlig ersättning ska betalas vid uppsägning om den saknar grund och det ska vara möjligt att snabbt och effektivt överklaga till ett opartiskt tvistlösningssystem.” |
| --- | --- |

36.

Första meningen i princip 7 c (kapitel II) bör ha följande lydelse: ”En uppsägning efter fullgjord provanställning ska motiveras och föregås av en rimlig uppsägningstid som fastställs nationellt. Rimlig ersättning ska betalas vid uppsägning om den saknar grund och det ska vara möjligt att snabbt och effektivt överklaga till ett opartiskt tvistlösningssystem.”

| 37. | Första meningen i princip 8 a (kapitel II) bör ha följande lydelse: ”Arbetstagare ska få skälig lön och därmed rimlig levnadsstandard. Löner, och i förekommande fall minimilöner, ska fastställas på ett öppet och förutsägbart sätt av varje medlemsstat antingen genom lagstiftning eller genom kollektivavtal, och under alla omständigheter med full respekt för landets traditioner och praxis. Lönesättningen ska trygga tillgången till sysselsättning och motivationen att söka arbete, och löneutvecklingen ska följa produktivitetsutvecklingen.” |
| --- | --- |

37.

Första meningen i princip 8 a (kapitel II) bör ha följande lydelse: ”Arbetstagare ska få skälig lön och därmed rimlig levnadsstandard. Löner, och i förekommande fall minimilöner, ska fastställas på ett öppet och förutsägbart sätt av varje medlemsstat antingen genom lagstiftning eller genom kollektivavtal, och under alla omständigheter med full respekt för landets traditioner och praxis. Lönesättningen ska trygga tillgången till sysselsättning och motivationen att söka arbete, och löneutvecklingen ska följa produktivitetsutvecklingen.”

| 38. | Princip 11 a (kapitel III) bör ha följande lydelse: ”Sociala förmåner och tjänster ska i möjligaste mån samordnas, åtminstone i närliggande områden, och de lokala myndigheterna spela en viktigare roll, så att dessa åtgärder harmoniseras och blir verksamma, och så att samhälls- och arbetsmarknadsintegrationen underlättas.” |
| --- | --- |

38.

Princip 11 a (kapitel III) bör ha följande lydelse: ”Sociala förmåner och tjänster ska i möjligaste mån samordnas, åtminstone i närliggande områden, och de lokala myndigheterna spela en viktigare roll, så att dessa åtgärder harmoniseras och blir verksamma, och så att samhälls- och arbetsmarknadsintegrationen underlättas.”

| 39. | Första meningen i princip 12 a (kapitel III) bör ha följande lydelse: ”Alla ska i rätt tid kunna få förebyggande vård och medicinsk behandling av hög kvalitet liksom omsorg för personer som är äldre och/eller befinner sig i beroendeställning, och behovet av vård eller äldreomsorg ska inte leda till fattigdom eller ekonomiska svårigheter.” |
| --- | --- |

39.

Första meningen i princip 12 a (kapitel III) bör ha följande lydelse: ”Alla ska i rätt tid kunna få förebyggande vård och medicinsk behandling av hög kvalitet liksom omsorg för personer som är äldre och/eller befinner sig i beroendeställning, och behovet av vård eller äldreomsorg ska inte leda till fattigdom eller ekonomiska svårigheter.”

| 40. | Första meningen i princip 12 c (kapitel III) bör ha följande lydelse: ”Alla arbetstagare ska, oberoende av anställningsform, garanteras skäligt betald sjukledighet vid sjukdom, baserat på de rättigheter som arbetstagaren hitintills har förvärvat inom ramen för nationella socialförsäkringssystem. Egenföretagare ska uppmuntras att vara med i försäkringssystemen.” Betald sjukledighet kan inte fastställas utan att man beaktar medlemsstatens övriga socialförsäkringsregler. Det skulle leda till socialförsäkringsanspråk utan egna bidrag, vilket i sin tur skulle strida mot subsidiaritetsprincipen. |
| --- | --- |

40.

Första meningen i princip 12 c (kapitel III) bör ha följande lydelse: ”Alla arbetstagare ska, oberoende av anställningsform, garanteras skäligt betald sjukledighet vid sjukdom, baserat på de rättigheter som arbetstagaren hitintills har förvärvat inom ramen för nationella socialförsäkringssystem. Egenföretagare ska uppmuntras att vara med i försäkringssystemen.” Betald sjukledighet kan inte fastställas utan att man beaktar medlemsstatens övriga socialförsäkringsregler. Det skulle leda till socialförsäkringsanspråk utan egna bidrag, vilket i sin tur skulle strida mot subsidiaritetsprincipen.

| 41. | Princip 13 a (kapitel III) bör ha följande lydelse: ”[...] t.ex. genom att vårdperioder kan tillgodoräknas om arbetstagaren fortfarande har rätt till löneutbetalning eller en förmån som kompensation för utebliven inkomst, som är beroende av dittills förvärvade rättigheter i socialförsäkringssystemet. Egenföretagare ska utifrån nationella förhållanden uppmuntras att vara med i pensionssystemen.” |
| --- | --- |

41.

Princip 13 a (kapitel III) bör ha följande lydelse: ”[...] t.ex. genom att vårdperioder kan tillgodoräknas om arbetstagaren fortfarande har rätt till löneutbetalning eller en förmån som kompensation för utebliven inkomst, som är beroende av dittills förvärvade rättigheter i socialförsäkringssystemet. Egenföretagare ska utifrån nationella förhållanden uppmuntras att vara med i pensionssystemen.”

| 42. | Princip 15 a (kapitel III) bör ha följande lydelse: ”De som saknar tillräckliga tillgångar för en rimlig levnadsstandard ska få tillräckliga minimiförmåner i enlighet med nationell praxis. När det gäller arbetsföra personer i arbetsför ålder ska denna statliga garanti för tryggande av existensminimum vara kopplad till skyldigheter, t.ex. deltagande i aktiva arbetsmarknadsåtgärder i syfte att (åter) komma in på arbetsmarknaden. Mottagandet av denna inkomst bör inte medföra hinder för anställning.” |
| --- | --- |

42.

Princip 15 a (kapitel III) bör ha följande lydelse: ”De som saknar tillräckliga tillgångar för en rimlig levnadsstandard ska få tillräckliga minimiförmåner i enlighet med nationell praxis. När det gäller arbetsföra personer i arbetsför ålder ska denna statliga garanti för tryggande av existensminimum vara kopplad till skyldigheter, t.ex. deltagande i aktiva arbetsmarknadsåtgärder i syfte att (åter) komma in på arbetsmarknaden. Mottagandet av denna inkomst bör inte medföra hinder för anställning.”

| 43. | Princip 18 b (kapitel III) bör ha följande lydelse: ”Åtgärder ska vidtas i ett tidigt skede och man ska arbeta förebyggande för att motverka barnfattigdom, vilket inbegriper särskilda åtgärder för att underlätta för barn från en mindre gynnad bakgrund att få barnomsorg. Därför ska skyddssystemen anpassas så att tyngdpunkten ligger på skydd av barn och familjer med minderåriga barn.” |
| --- | --- |

43.

Princip 18 b (kapitel III) bör ha följande lydelse: ”Åtgärder ska vidtas i ett tidigt skede och man ska arbeta förebyggande för att motverka barnfattigdom, vilket inbegriper särskilda åtgärder för att underlätta för barn från en mindre gynnad bakgrund att få barnomsorg. Därför ska skyddssystemen anpassas så att tyngdpunkten ligger på skydd av barn och familjer med minderåriga barn.”

| 44. | Princip 19 a (kapitel III) bör ha följande lydelse: ”Framför allt behövande eller socialt utsatta personer, inbegripet hemlösa personer, samt boende i hälsovådliga, otillfredsställande eller överbefolkade bostäder ska få subventionerade bostäder eller bostadsbidrag. Situationer med undermåliga subventionerade bostäder ska undanröjas. Utsatta personer som inte ges någon alternativ bostad ska skyddas från vräkning.” 1) Liksom i tidigare yttranden föreslår ReK en utvidgning av definitionen av subventionerat boende i syfte att avspegla medlemsstaternas handlingsutrymme rörande tillhandahållande, finansiering och organisation av subventionerat boende, garantera den demokratiska rätten att välja och prioritera rätten till adekvata bostäder till rimlig kostnad med hänsyn till den nuvarande bostadsmarknadens bristande förmåga att tillgodose behovet av bostäder. 2) När det gäller vräkningar bör dessa inte förbjudas i sig eftersom detta skulle strida mot egendomsrätten och subsidiaritetsprincipen. Skyddet mot vräkningar bör därför endast omfatta utsatta personer och kompletteras av ett krav på tillhandahållande av alternativt boende. 3) I fråga om stöd till hushåll med låga inkomster eller medelinkomster att förvärva egnahem bör – såsom också framgår av stadgan om de grundläggande rättigheterna – inga rättsanspråk kunna göras eftersom den ekonomiska och sociala nyttan av detta är avhängig av globala, nationella, regionala och lokala sammanhang liksom av politiska prioriteringar som bör fastställas på nationell, regional eller lokal nivå i enlighet med subsidiaritetsprincipen. |
| --- | --- |

44.

Princip 19 a (kapitel III) bör ha följande lydelse: ”Framför allt behövande eller socialt utsatta personer, inbegripet hemlösa personer, samt boende i hälsovådliga, otillfredsställande eller överbefolkade bostäder ska få subventionerade bostäder eller bostadsbidrag. Situationer med undermåliga subventionerade bostäder ska undanröjas. Utsatta personer som inte ges någon alternativ bostad ska skyddas från vräkning.” 1) Liksom i tidigare yttranden föreslår ReK en utvidgning av definitionen av subventionerat boende i syfte att avspegla medlemsstaternas handlingsutrymme rörande tillhandahållande, finansiering och organisation av subventionerat boende, garantera den demokratiska rätten att välja och prioritera rätten till adekvata bostäder till rimlig kostnad med hänsyn till den nuvarande bostadsmarknadens bristande förmåga att tillgodose behovet av bostäder. 2) När det gäller vräkningar bör dessa inte förbjudas i sig eftersom detta skulle strida mot egendomsrätten och subsidiaritetsprincipen. Skyddet mot vräkningar bör därför endast omfatta utsatta personer och kompletteras av ett krav på tillhandahållande av alternativt boende. 3) I fråga om stöd till hushåll med låga inkomster eller medelinkomster att förvärva egnahem bör – såsom också framgår av stadgan om de grundläggande rättigheterna – inga rättsanspråk kunna göras eftersom den ekonomiska och sociala nyttan av detta är avhängig av globala, nationella, regionala och lokala sammanhang liksom av politiska prioriteringar som bör fastställas på nationell, regional eller lokal nivå i enlighet med subsidiaritetsprincipen.

| 45. | Princip 20 a (kapitel III) bör ha följande lydelse: ”Alla ska ha ekonomiskt överkomlig tillgång till tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, inklusive elektronisk kommunikation, energi, transporter och ekonomisk service. Åtgärder för att underlätta tillgången till dessa tjänster ska främjas.” Begreppet väsentliga tjänster ingår till skillnad från tjänster av allmänt ekonomiskt intresse (se även artikel 36 i stadgan om de grundläggande rättigheterna) inte i den europeiska primär- och sekundärrätten. Tillgången till dessa tjänster bör underlättas i allmänhet, och inte bara för behövande personer. |
| --- | --- |

45.

Princip 20 a (kapitel III) bör ha följande lydelse: ”Alla ska ha ekonomiskt överkomlig tillgång till tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, inklusive elektronisk kommunikation, energi, transporter och ekonomisk service. Åtgärder för att underlätta tillgången till dessa tjänster ska främjas.” Begreppet väsentliga tjänster ingår till skillnad från tjänster av allmänt ekonomiskt intresse (se även artikel 36 i stadgan om de grundläggande rättigheterna) inte i den europeiska primär- och sekundärrätten. Tillgången till dessa tjänster bör underlättas i allmänhet, och inte bara för behövande personer.

Bryssel den 11 oktober 2016.

Markku MARKKULA

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

(1)  ReK:s yttrande om Ekonomiska och monetära unionens sociala dimension (CdR 6863/2013).

1

(2)  Resolution om kommissionens arbetsprogram 2016 (COR-2015-5929).

2

(3)  Kapitel IV – Solidaritet.

3

(4)  https://www.oecd.org/els/soc/OECD2014-Social-Expenditure-Update-Nov2014-8pages.pdf

4

(5)  I EU-domstolens dom i mål C-115/14 av den 17 november 2015 befanns lagstiftningen i en regional enhet i en medlemsstat, som kräver att anbudsgivare och deras underentreprenörer åtar sig att betala minimilön till personal som utför de tjänster som omfattas av det offentliga kontraktet, vara förenlig med EU-rätten.

5

(6)  CdR 789-2013.

6

(7)  Modernisering av direktivet om erkännande av yrkeskvalifikationer (Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/55/EU [EUT L 354, 28.12.2013, s. 132]).

7

---

| 21.3.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 88/64 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 88/64

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén om Översyn av den europeiska grannskapspolitiken

(2017/C 088/13)

| Föredragande: | Anne Quart (DE-PES), statssekreterare med ansvar för Europa- och konsumentskyddsfrågor, ministeriet för rättsliga frågor, Europafrågor och konsumentskydd, delstaten Brandenburg |
| --- | --- |
| Referensdokument: | JOIN(2015) 50 final |

Föredragande:

Anne Quart (DE-PES), statssekreterare med ansvar för Europa- och konsumentskyddsfrågor, ministeriet för rättsliga frågor, Europafrågor och konsumentskydd, delstaten Brandenburg

Referensdokument:

JOIN(2015) 50 final

POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

Allmänna kommentarer

| 1. | Europeiska regionkommittén anser att främjande av stabilitet och välstånd i EU:s grannskap bör räknas till de främsta prioriteringarna för EU:s utrikes- och säkerhetspolitik. Kommittén vill att de lokala och regionala myndigheternas potential beaktas i samband med utformningen och genomförandet av EU:s utrikespolitik. Europeiska regionkommittén bör på ett betydelsefullt sätt bidra till förtroendeskapande insatser och internationellt samarbete på regional och lokal nivå. |
| --- | --- |

1.

Europeiska regionkommittén anser att främjande av stabilitet och välstånd i EU:s grannskap bör räknas till de främsta prioriteringarna för EU:s utrikes- och säkerhetspolitik. Kommittén vill att de lokala och regionala myndigheternas potential beaktas i samband med utformningen och genomförandet av EU:s utrikespolitik. Europeiska regionkommittén bör på ett betydelsefullt sätt bidra till förtroendeskapande insatser och internationellt samarbete på regional och lokal nivå.

| 2. | ReK konstaterar att den europeiska grannskapspolitiken endast kan få varaktiga effekter om den för med sig konkreta fördelar för medborgarna i EU:s medlemsstater och i de länder som omfattas av grannskapspolitiken. Denna aspekt måste ges en central plats i samband med genomförandet av den nya strategin. |
| --- | --- |

2.

ReK konstaterar att den europeiska grannskapspolitiken endast kan få varaktiga effekter om den för med sig konkreta fördelar för medborgarna i EU:s medlemsstater och i de länder som omfattas av grannskapspolitiken. Denna aspekt måste ges en central plats i samband med genomförandet av den nya strategin.

| 3. | Kommittén konstaterar att den europeiska grannskapspolitiken främst är ett projekt för Europeiska unionens institutioner och regeringarna i medlemsstaterna och grannländerna. Kommittén betonar att ett framgångsrikt genomförande av program och projekt har en betydande inverkan på regional och lokal nivå, såväl i EU:s medlemsstater som i berörda tredjeländer. Vi anser att man inom ramen för den europeiska grannskapspolitiken som en prioriterad åtgärd bör stärka samarbetet på lokal och regional nivå och mellan de civila samhällena samt avsätta lämpliga medel för detta. De lokala och regionala myndigheterna och deras sammanslutningar måste involveras i varje fas av grannskapspolitikens genomförande – från programplanering till demokratisk kontroll – och bör delta i associeringskommittéernas och associeringsrådens arbete och ges en permanent observatörsstatus. |
| --- | --- |

3.

Kommittén konstaterar att den europeiska grannskapspolitiken främst är ett projekt för Europeiska unionens institutioner och regeringarna i medlemsstaterna och grannländerna. Kommittén betonar att ett framgångsrikt genomförande av program och projekt har en betydande inverkan på regional och lokal nivå, såväl i EU:s medlemsstater som i berörda tredjeländer. Vi anser att man inom ramen för den europeiska grannskapspolitiken som en prioriterad åtgärd bör stärka samarbetet på lokal och regional nivå och mellan de civila samhällena samt avsätta lämpliga medel för detta. De lokala och regionala myndigheterna och deras sammanslutningar måste involveras i varje fas av grannskapspolitikens genomförande – från programplanering till demokratisk kontroll – och bör delta i associeringskommittéernas och associeringsrådens arbete och ges en permanent observatörsstatus.

| 4. | ReK efterlyser mer konkreta projekt för att främja mellanmänskliga kontakter. Mer medel måste avsättas för det gränsöverskridande samarbetet, partnerskapen mellan lokala och regionala myndigheter, det vetenskapliga och kulturella utbytet och ungdomsutbyten, och partnerländerna måste tas med i unionsprogram som Erasmus. Det är välkommet att kommissionen betraktar förenklade viseringsförfaranden som en central fråga och har lagt fram konkreta förslag angående Ukraina och Georgien. Kommittén upprepar sitt stöd till ett samarbete avseende viserings- och rörlighetsfrågor med de partnerländer inom den europeiska grannskapspolitiken som önskar detta, också när det gäller viseringsliberalisering och förenkling av dialogen. |
| --- | --- |

4.

ReK efterlyser mer konkreta projekt för att främja mellanmänskliga kontakter. Mer medel måste avsättas för det gränsöverskridande samarbetet, partnerskapen mellan lokala och regionala myndigheter, det vetenskapliga och kulturella utbytet och ungdomsutbyten, och partnerländerna måste tas med i unionsprogram som Erasmus. Det är välkommet att kommissionen betraktar förenklade viseringsförfaranden som en central fråga och har lagt fram konkreta förslag angående Ukraina och Georgien. Kommittén upprepar sitt stöd till ett samarbete avseende viserings- och rörlighetsfrågor med de partnerländer inom den europeiska grannskapspolitiken som önskar detta, också när det gäller viseringsliberalisering och förenkling av dialogen.

| 5. | Kommittén upprepar de förslag som den lade fram i sitt yttrande av den 9 juli 2015 om ”En ny europeisk grannskapspolitik” och uppmanar kommissionen och Europeiska utrikestjänsten att konsekvent beakta dessa förslag i samband med genomförandet av strategin. |
| --- | --- |

5.

Kommittén upprepar de förslag som den lade fram i sitt yttrande av den 9 juli 2015 om ”En ny europeisk grannskapspolitik” och uppmanar kommissionen och Europeiska utrikestjänsten att konsekvent beakta dessa förslag i samband med genomförandet av strategin.

| 6. | ReK konstaterar att väpnade konflikter, användning av våld, kränkningar av den territoriella suveräniteten, kränkningar av de mänskliga rättigheterna och av principen om folkens lika rättigheter, terrorism och den allvarliga destabiliseringen i ett flertal länder och regioner i EU:s grannskap har lett till ett stort antal mänskliga förluster, skador, internflyktingar och påtvingad migration, och det har även hämmat utvecklingen av varaktiga partnerskap. Det är viktigt att man lämnar geopolitiska övervägningar och önsketänkanden därhän och fastställer realistiska mål på grundval av en realistisk bedömning samt organiserar samarbetet med de partnerländer som verkligen är intresserade av ett samarbete och också har förmågan att uppnå hållbara målsättningar. Trots den nödvändiga differentieringen måste en jämn balans mellan det östra och det södra grannskapet tryggas även i fortsättningen. |
| --- | --- |

6.

ReK konstaterar att väpnade konflikter, användning av våld, kränkningar av den territoriella suveräniteten, kränkningar av de mänskliga rättigheterna och av principen om folkens lika rättigheter, terrorism och den allvarliga destabiliseringen i ett flertal länder och regioner i EU:s grannskap har lett till ett stort antal mänskliga förluster, skador, internflyktingar och påtvingad migration, och det har även hämmat utvecklingen av varaktiga partnerskap. Det är viktigt att man lämnar geopolitiska övervägningar och önsketänkanden därhän och fastställer realistiska mål på grundval av en realistisk bedömning samt organiserar samarbetet med de partnerländer som verkligen är intresserade av ett samarbete och också har förmågan att uppnå hållbara målsättningar. Trots den nödvändiga differentieringen måste en jämn balans mellan det östra och det södra grannskapet tryggas även i fortsättningen.

| 7. | Ett partnerskap kan bli varaktigt endast om det bygger på jämlikhet och ger ömsesidiga fördelar. Kommittén välkomnar att kommissionen lägger särskild vikt vid denna fråga i samband med översynen av den europeiska grannskapspolitiken och uppmanar till att principen om jämlikt och ömsesidigt ansvar för partnerskapet inom den europeiska grannskapspolitiken omsätts i praktiken. |
| --- | --- |

7.

Ett partnerskap kan bli varaktigt endast om det bygger på jämlikhet och ger ömsesidiga fördelar. Kommittén välkomnar att kommissionen lägger särskild vikt vid denna fråga i samband med översynen av den europeiska grannskapspolitiken och uppmanar till att principen om jämlikt och ömsesidigt ansvar för partnerskapet inom den europeiska grannskapspolitiken omsätts i praktiken.

| 8. | Kommittén understryker särskilt att det konsekventa upprätthållandet av mänskliga rättigheter och internationell humanitär rätt inte får äventyras. Kommittén betonar i detta avseende att de konflikter som flera av partnerländerna i den europeiska grannskapspolitiken skakas av medför nya utmaningar när det gäller skyddet för flyktingar och respekten för internationell humanitär rätt och att det krävs nya metoder för att garantera införlivandet av nya och effektivare instrument som kan säkerställa en fullständig respekt för europeiska och internationella normer om flyktingskydd. Kommittén betonar dessutom att de nära förestående förhandlingarna om globala migrationspakter med flera partnerländer i den europeiska grannskapspolitiken bör föras tillsammans med de lokala myndigheterna och sörja för en närmare integrering mellan migrations- och grannskapspolitiken i syfte att undvika motsägelser och bristande överensstämmelse. |
| --- | --- |

8.

Kommittén understryker särskilt att det konsekventa upprätthållandet av mänskliga rättigheter och internationell humanitär rätt inte får äventyras. Kommittén betonar i detta avseende att de konflikter som flera av partnerländerna i den europeiska grannskapspolitiken skakas av medför nya utmaningar när det gäller skyddet för flyktingar och respekten för internationell humanitär rätt och att det krävs nya metoder för att garantera införlivandet av nya och effektivare instrument som kan säkerställa en fullständig respekt för europeiska och internationella normer om flyktingskydd. Kommittén betonar dessutom att de nära förestående förhandlingarna om globala migrationspakter med flera partnerländer i den europeiska grannskapspolitiken bör föras tillsammans med de lokala myndigheterna och sörja för en närmare integrering mellan migrations- och grannskapspolitiken i syfte att undvika motsägelser och bristande överensstämmelse.

Stabilitet i EU och dess grannskap

| 9. | Kommittén betonar att EU:s inflytande på stabiliteten och välståndet i grannskapet beror på attraktionskraften hos EU:s socioekonomiska modell, gemenskapen och solidariteten mellan EU:s medlemsstater, hållbar utveckling, demokrati samt respekten för de mänskliga rättigheterna och de demokratiska friheterna. Stabilitet i EU samt att unionen står fast vid sina värden och principer är det viktigaste bidraget till stabilisering av grannskapet. |
| --- | --- |

9.

Kommittén betonar att EU:s inflytande på stabiliteten och välståndet i grannskapet beror på attraktionskraften hos EU:s socioekonomiska modell, gemenskapen och solidariteten mellan EU:s medlemsstater, hållbar utveckling, demokrati samt respekten för de mänskliga rättigheterna och de demokratiska friheterna. Stabilitet i EU samt att unionen står fast vid sina värden och principer är det viktigaste bidraget till stabilisering av grannskapet.

| 10. | ReK vill att hot mot säkerheten ska analyseras på ett sätt som beaktar hela deras komplexitet och fastställer orsakerna till instabilitet. Kommittén betonar att man först och främst måste ta itu med de socioekonomiska orsakerna till dagens utmaningar på säkerhets- och migrationsområdet. Det är välkommet att EU åtagit sig att arbeta tillsammans med partnerländerna inom grannskapspolitiken för att genomföra FN:s mål för hållbar utveckling. Främjandet av sociala rättigheter måste uppmärksammas mer, eftersom en hållbar ekonomisk och social utveckling är helt avgörande för ett stabilt grannskap. Skapandet av arbetstillfällen är en central fråga inför framtiden i de flesta grannskapsländer. ReK välkomnar att särskild vikt kommer att läggas vid bekämpningen av ungdomsarbetslöshet och främjandet av små och medelstora företag. Detta kräver en strategi på flera nivåer – från den nationella till den regionala och lokala – samt regionalt, lokalt och gränsöverskridande samarbete. De sektoriella samarbetsprogrammen måste utformas på ett sådant sätt att de kan genomföras av de lokala och regionala myndigheterna. |
| --- | --- |

10.

ReK vill att hot mot säkerheten ska analyseras på ett sätt som beaktar hela deras komplexitet och fastställer orsakerna till instabilitet. Kommittén betonar att man först och främst måste ta itu med de socioekonomiska orsakerna till dagens utmaningar på säkerhets- och migrationsområdet. Det är välkommet att EU åtagit sig att arbeta tillsammans med partnerländerna inom grannskapspolitiken för att genomföra FN:s mål för hållbar utveckling. Främjandet av sociala rättigheter måste uppmärksammas mer, eftersom en hållbar ekonomisk och social utveckling är helt avgörande för ett stabilt grannskap. Skapandet av arbetstillfällen är en central fråga inför framtiden i de flesta grannskapsländer. ReK välkomnar att särskild vikt kommer att läggas vid bekämpningen av ungdomsarbetslöshet och främjandet av små och medelstora företag. Detta kräver en strategi på flera nivåer – från den nationella till den regionala och lokala – samt regionalt, lokalt och gränsöverskridande samarbete. De sektoriella samarbetsprogrammen måste utformas på ett sådant sätt att de kan genomföras av de lokala och regionala myndigheterna.

| 11. | ReK välkomnar att Europeiska kommissionen har fört fram ett förslag om en ny partnerskapsram med tredjeländer och om en ny europeisk extern investeringsplan i syfte att tackla de grundläggande orsakerna till migration genom att frigöra investeringar, intensifiera tekniskt stöd och stödja ekonomiska och strukturella reformer för att förbättra affärsklimatet och det bredare politiska klimatet, och uppmanar EU:s lokala och regionala myndigheter att engagera sig i denna process. |
| --- | --- |

11.

ReK välkomnar att Europeiska kommissionen har fört fram ett förslag om en ny partnerskapsram med tredjeländer och om en ny europeisk extern investeringsplan i syfte att tackla de grundläggande orsakerna till migration genom att frigöra investeringar, intensifiera tekniskt stöd och stödja ekonomiska och strukturella reformer för att förbättra affärsklimatet och det bredare politiska klimatet, och uppmanar EU:s lokala och regionala myndigheter att engagera sig i denna process.

| 12. | Kommittén förväntar sig att man i de nya ”migrationspakterna” som EU förhandlar med Jordanien och Libanon inom ramen för meddelandet om ”En ny partnerskapsram” av den 7 juni 2016 hittar en god balans mellan flyktingarnas behov, behoven hos och omständigheterna i dessa länder och förväntningarna från EU och dess medlemsstater, samtidigt som man respekterar de mänskliga rättigheterna och normerna i de humanitära bestämmelser som fastställts i internationell rätt. |
| --- | --- |

12.

Kommittén förväntar sig att man i de nya ”migrationspakterna” som EU förhandlar med Jordanien och Libanon inom ramen för meddelandet om ”En ny partnerskapsram” av den 7 juni 2016 hittar en god balans mellan flyktingarnas behov, behoven hos och omständigheterna i dessa länder och förväntningarna från EU och dess medlemsstater, samtidigt som man respekterar de mänskliga rättigheterna och normerna i de humanitära bestämmelser som fastställts i internationell rätt.

| 13. | Kommittén vill på nytt framföra sitt stöd för det tunisiska folket och efterlyser ett verkligt, djupt och omfattande partnerskap mellan EU och Tunisien. ReK betonar att en fortsatt fredlig och demokratisk utveckling mot ekonomisk och säkerhetsmässig stabilitet i landet skulle skicka en mycket positiv signal till alla grannskapsländer. ReK understryker behovet av en avsevärd ökning av EU:s stöd till Tunisien för att stödja konsolideringen av den demokratiska övergången och främja investeringar och utveckling inom alla sektorer av ekonomin och samhället, i synnerhet skapandet av sysselsättning och upprätthållandet av kvalitativa offentliga tjänster som är tillgängliga för alla. ReK noterar att förhandlingar om ett ambitiöst djupgående och omfattande frihandelsavtal mellan EU och Tunisien har inletts och uppmanar kommissionen att inta ett helhetsperspektiv och säkerställa att avtalet kommer att vara ömsesidigt gynnsamt, samtidigt som vederbörlig hänsyn tas till de stora ekonomiska skillnaderna mellan de två parterna. |
| --- | --- |

13.

Kommittén vill på nytt framföra sitt stöd för det tunisiska folket och efterlyser ett verkligt, djupt och omfattande partnerskap mellan EU och Tunisien. ReK betonar att en fortsatt fredlig och demokratisk utveckling mot ekonomisk och säkerhetsmässig stabilitet i landet skulle skicka en mycket positiv signal till alla grannskapsländer. ReK understryker behovet av en avsevärd ökning av EU:s stöd till Tunisien för att stödja konsolideringen av den demokratiska övergången och främja investeringar och utveckling inom alla sektorer av ekonomin och samhället, i synnerhet skapandet av sysselsättning och upprätthållandet av kvalitativa offentliga tjänster som är tillgängliga för alla. ReK noterar att förhandlingar om ett ambitiöst djupgående och omfattande frihandelsavtal mellan EU och Tunisien har inletts och uppmanar kommissionen att inta ett helhetsperspektiv och säkerställa att avtalet kommer att vara ömsesidigt gynnsamt, samtidigt som vederbörlig hänsyn tas till de stora ekonomiska skillnaderna mellan de två parterna.

| 14. | De lokala och regionala myndigheterna i såväl EU som grannskapsländerna måste snarast ges stöd att tillhandahålla flyktingarna lämpliga grundläggande tjänster i stället för att externalisera flyktingar till tredjeland, och på längre sikt en hållbar social och ekonomisk utveckling av deras ursprungssamhällen och ursprungsregioner som personerna själva är med och utformar. ReK påpekar att de flyktingar som kommit från grannskapsländerna till Europa i ett längre perspektiv utgör en bro mellan EU och grannländerna. |
| --- | --- |

14.

De lokala och regionala myndigheterna i såväl EU som grannskapsländerna måste snarast ges stöd att tillhandahålla flyktingarna lämpliga grundläggande tjänster i stället för att externalisera flyktingar till tredjeland, och på längre sikt en hållbar social och ekonomisk utveckling av deras ursprungssamhällen och ursprungsregioner som personerna själva är med och utformar. ReK påpekar att de flyktingar som kommit från grannskapsländerna till Europa i ett längre perspektiv utgör en bro mellan EU och grannländerna.

| 15. | Med tanke på religiös radikalisering, nationalism, extremism och terrorism bör strategier utvecklas och lämpliga instrument tillhandahållas för att främja en interkulturell dialog inom EU och med samhällena i grannländerna. Lokala och regionala myndigheters ansvar och potential inom detta område betonas, vi behöver denna dialog mellan politiker, men också mellan det civila samhället och i synnerhet mellan medborgare. |
| --- | --- |

15.

Med tanke på religiös radikalisering, nationalism, extremism och terrorism bör strategier utvecklas och lämpliga instrument tillhandahållas för att främja en interkulturell dialog inom EU och med samhällena i grannländerna. Lokala och regionala myndigheters ansvar och potential inom detta område betonas, vi behöver denna dialog mellan politiker, men också mellan det civila samhället och i synnerhet mellan medborgare.

| 16. | Kommittén konstaterar att goda grannförbindelser med EU:s grannskapsländer och deras grannar är nödvändigt för stabiliteten i Europa. Ekonomiskt samarbete och politisk dialog mellan EU och Ryska federationen är av mycket stor betydelse. En normalisering av de ekonomiska och politiska förbindelserna med Ryssland förutsätter dock ett fullt genomförande av Minskavtalet. På lokal och regional nivå och mellan aktörer i det civila samhället och näringslivet fortsätter samarbetet och dialogen, och denna potential bör utnyttjas bättre för att överbrygga skillnaderna. |
| --- | --- |

16.

Kommittén konstaterar att goda grannförbindelser med EU:s grannskapsländer och deras grannar är nödvändigt för stabiliteten i Europa. Ekonomiskt samarbete och politisk dialog mellan EU och Ryska federationen är av mycket stor betydelse. En normalisering av de ekonomiska och politiska förbindelserna med Ryssland förutsätter dock ett fullt genomförande av Minskavtalet. På lokal och regional nivå och mellan aktörer i det civila samhället och näringslivet fortsätter samarbetet och dialogen, och denna potential bör utnyttjas bättre för att överbrygga skillnaderna.

Differentiering och regionalt samarbete

| 17. | Samarbetet med EU får inte leda till konkurrens mellan grannländerna om vem som har de bästa förbindelserna med EU, utan bör i stället leda till regionalt och territoriellt samarbete. Den europeiska grannskapspolitikens multilaterala dimension måste bibehållas. De mångfasetterade utmaningarna med att stabilisera grannskapet kan bara övervinnas om alla partner i en region samarbetar på ett systematiskt sätt. Det krävs ett större engagemang från EU:s sida för att blåsa nytt liv i grannskapspolitikens multilaterala strategi, där de lokala och regionala myndigheterna också ges en central roll. |
| --- | --- |

17.

Samarbetet med EU får inte leda till konkurrens mellan grannländerna om vem som har de bästa förbindelserna med EU, utan bör i stället leda till regionalt och territoriellt samarbete. Den europeiska grannskapspolitikens multilaterala dimension måste bibehållas. De mångfasetterade utmaningarna med att stabilisera grannskapet kan bara övervinnas om alla partner i en region samarbetar på ett systematiskt sätt. Det krävs ett större engagemang från EU:s sida för att blåsa nytt liv i grannskapspolitikens multilaterala strategi, där de lokala och regionala myndigheterna också ges en central roll.

| 18. | Kommittén framhåller ReK:s engagemang och potential för det regionala samarbetet, i synnerhet församlingen för lokala och regionala myndigheter i EU och Medelhavsområdet (Arlem), konferensen för regionala och lokala myndigheter i länderna inom det östliga partnerskapet (Corleap) samt arbetsgruppen för Ukraina. Kommissionen och EU-delegationerna uppmanas att bättre utnyttja den expertis som dessa tre organ besitter. |
| --- | --- |

18.

Kommittén framhåller ReK:s engagemang och potential för det regionala samarbetet, i synnerhet församlingen för lokala och regionala myndigheter i EU och Medelhavsområdet (Arlem), konferensen för regionala och lokala myndigheter i länderna inom det östliga partnerskapet (Corleap) samt arbetsgruppen för Ukraina. Kommissionen och EU-delegationerna uppmanas att bättre utnyttja den expertis som dessa tre organ besitter.

| 19. | Kommittén konstaterar att Georgien, Moldavien och Ukraina har valt att ha en särskilt nära förbindelse med EU och har undertecknat associeringsavtal i förhoppning om att det ska medföra långsiktiga fördelar för deras demokratiska och ekonomiska utveckling. ReK bekymras över de sociala kostnaderna för reformerna, som riskerar att undergräva befolkningens acceptans för tillnärmningsprocessen, och uppmanar EU att arbeta ännu närmare med de berörda länderna för att hitta sätt att möta denna utmaning. Decentraliseringsreformerna i dessa länder har stor betydelse för genomförandet av avtalet och kommittén uppmanar till att främjandet av demokratiseringsprocessen på lokal och regional nivå ska prioriteras. |
| --- | --- |

19.

Kommittén konstaterar att Georgien, Moldavien och Ukraina har valt att ha en särskilt nära förbindelse med EU och har undertecknat associeringsavtal i förhoppning om att det ska medföra långsiktiga fördelar för deras demokratiska och ekonomiska utveckling. ReK bekymras över de sociala kostnaderna för reformerna, som riskerar att undergräva befolkningens acceptans för tillnärmningsprocessen, och uppmanar EU att arbeta ännu närmare med de berörda länderna för att hitta sätt att möta denna utmaning. Decentraliseringsreformerna i dessa länder har stor betydelse för genomförandet av avtalet och kommittén uppmanar till att främjandet av demokratiseringsprocessen på lokal och regional nivå ska prioriteras.

| 20. | Det behövs strategier för att förhindra en situation där länderna tvingas välja mellan ett närmare samarbete med EU eller med andra partner. Kommittén välkomnar att man hittat nya vägar i de senaste förhandlingarna mellan EU och Armenien som möjliggör ett nära samarbete med EU utan att andra internationella förpliktelser undergrävs. Vi menar att dessa erfarenheter även bör utnyttas för att utveckla förbindelserna med Vitryssland och Azerbajdzjan. |
| --- | --- |

20.

Det behövs strategier för att förhindra en situation där länderna tvingas välja mellan ett närmare samarbete med EU eller med andra partner. Kommittén välkomnar att man hittat nya vägar i de senaste förhandlingarna mellan EU och Armenien som möjliggör ett nära samarbete med EU utan att andra internationella förpliktelser undergrävs. Vi menar att dessa erfarenheter även bör utnyttas för att utveckla förbindelserna med Vitryssland och Azerbajdzjan.

| 21. | Kommittén efterlyser subregionala strategier inriktade på de mycket olika utmaningarna och förhållandena i det södra grannskapet, i form av en strategi för regionen i området kring Adriatiska havet och Joniska havet, en strategi för västra Medelhavsområdet och en strategi för östra Medelhavsområdet. |
| --- | --- |

21.

Kommittén efterlyser subregionala strategier inriktade på de mycket olika utmaningarna och förhållandena i det södra grannskapet, i form av en strategi för regionen i området kring Adriatiska havet och Joniska havet, en strategi för västra Medelhavsområdet och en strategi för östra Medelhavsområdet.

| 22. | ReK uppmanar den höga representanten och kommissionen att lägga fram en konkret strategi för hur grannländerna till länderna inom den europeiska grannskapspolitiken, särskilt Ryska federationen, ska involveras, i syfte att ge mer tyngd åt detta tillvägagångssätt. |
| --- | --- |

22.

ReK uppmanar den höga representanten och kommissionen att lägga fram en konkret strategi för hur grannländerna till länderna inom den europeiska grannskapspolitiken, särskilt Ryska federationen, ska involveras, i syfte att ge mer tyngd åt detta tillvägagångssätt.

| 23. | Kommittén understryker att partnerskap börjar i gränsregioner och uppmanar kommissionen att erkänna deras roll och stödja det framväxande gränsöverskridande samarbetet mellan lokala och regionala myndigheter i grannskapsländerna och därmed skapa en förebild för andra länder som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken. Vi efterlyser en mer långsiktig och heltäckande plan som sträcker sig längre än den nuvarande budgetramen. I detta sammanhang efterlyser vi att man börjar använda europeiska grupperingar för territoriellt samarbete (EGTS) mellan EU och grannskapsregionerna samt att man snabbt utarbetar en överenskommelse om en harmoniserad användning av EU:s medel mellan Interreg Europe och Europeiska grannskapsinstrumentet i syfte att utveckla alla regioner i EU som gränsar till grannskapsländer. |
| --- | --- |

23.

Kommittén understryker att partnerskap börjar i gränsregioner och uppmanar kommissionen att erkänna deras roll och stödja det framväxande gränsöverskridande samarbetet mellan lokala och regionala myndigheter i grannskapsländerna och därmed skapa en förebild för andra länder som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken. Vi efterlyser en mer långsiktig och heltäckande plan som sträcker sig längre än den nuvarande budgetramen. I detta sammanhang efterlyser vi att man börjar använda europeiska grupperingar för territoriellt samarbete (EGTS) mellan EU och grannskapsregionerna samt att man snabbt utarbetar en överenskommelse om en harmoniserad användning av EU:s medel mellan Interreg Europe och Europeiska grannskapsinstrumentet i syfte att utveckla alla regioner i EU som gränsar till grannskapsländer.

Ansvar och fokus på medborgarna

| 24. | Lokalt och regionalt ansvar är centralt i en framgångsrik europeisk grannskapspolitik, och vid fastläggandet av EU:s politik, åtgärder och finansiering måste hänsyn tas till de regionala behoven. Här bör man välja en heltäckande strategi som gynnar alla delar av samhället och stöder den regionala utvecklingen. Deltagandet av de lokala och regionala myndigheterna – särskilt i gränsregionerna – i de bilaterala handlingsplanerna bör stärkas, vilket kräver en förstärkning av dessa myndigheters rättigheter och befogenheter samt att det anslås tillräckliga medel som de kan utnyttja. |
| --- | --- |

24.

Lokalt och regionalt ansvar är centralt i en framgångsrik europeisk grannskapspolitik, och vid fastläggandet av EU:s politik, åtgärder och finansiering måste hänsyn tas till de regionala behoven. Här bör man välja en heltäckande strategi som gynnar alla delar av samhället och stöder den regionala utvecklingen. Deltagandet av de lokala och regionala myndigheterna – särskilt i gränsregionerna – i de bilaterala handlingsplanerna bör stärkas, vilket kräver en förstärkning av dessa myndigheters rättigheter och befogenheter samt att det anslås tillräckliga medel som de kan utnyttja.

| 25. | ReK konstaterar att kunskapen om EU och om grannskapsländernas avtal med EU är mycket begränsad på lokal nivå och bland allmänheten. Kommissionen uppmanas att i samarbete med EU-delegationerna göra samarbetsprogrammen betydligt mer synliga på lokal och regional nivå, informera och utbilda de lokala och regionala aktörerna bättre, särskilt genom utbildningsprogram för lärare och utbyte av undervisningsmaterial, och stärka kapaciteten att utnyttja grannskapsprogrammen på regional och lokal nivå. |
| --- | --- |

25.

ReK konstaterar att kunskapen om EU och om grannskapsländernas avtal med EU är mycket begränsad på lokal nivå och bland allmänheten. Kommissionen uppmanas att i samarbete med EU-delegationerna göra samarbetsprogrammen betydligt mer synliga på lokal och regional nivå, informera och utbilda de lokala och regionala aktörerna bättre, särskilt genom utbildningsprogram för lärare och utbyte av undervisningsmaterial, och stärka kapaciteten att utnyttja grannskapsprogrammen på regional och lokal nivå.

| 26. | Att involvera ungdomar och öka kvinnors deltagande är nyckelfaktorer för att stärka grannskapsländernas utveckling. |
| --- | --- |

26.

Att involvera ungdomar och öka kvinnors deltagande är nyckelfaktorer för att stärka grannskapsländernas utveckling.

| 27. | Vi efterlyser mer konkreta lokala projekt som ger märkbara resultat och positiva effekter för medborgarna i vardagen. |
| --- | --- |

27.

Vi efterlyser mer konkreta lokala projekt som ger märkbara resultat och positiva effekter för medborgarna i vardagen.

God samhällsstyrning, rättsstatsprincipen och respekt för de mänskliga rättigheterna och medborgerliga friheterna

| 28. | God samhällsstyrning, rättsstatsprincipen, demokrati samt respekt för de mänskliga rättigheterna och demokratiska friheterna är grundläggande för stabiliteten. Samhällena i EU:s grannskap har olika historiska erfarenheter och förutsättningar, och standarder för demokrati och mänskliga rättigheter kan varken åläggas utifrån eller påtvingas uppifrån utan måste utvecklas nedifrån och upp. Kommittén framhåller de lokala och regionala myndigheternas roll i att förankra demokratin och rättsstatsprincipen i samhället. Vi betonar att dessa värden är grundläggande för den europeiska grannskapspolitiken och inte får äventyras. Kommittén betonar därför behovet av att i partnerskapsavtalen inkludera effektivare institutionella mekanismer för att övervaka efterlevnaden i partnerländerna. |
| --- | --- |

28.

God samhällsstyrning, rättsstatsprincipen, demokrati samt respekt för de mänskliga rättigheterna och demokratiska friheterna är grundläggande för stabiliteten. Samhällena i EU:s grannskap har olika historiska erfarenheter och förutsättningar, och standarder för demokrati och mänskliga rättigheter kan varken åläggas utifrån eller påtvingas uppifrån utan måste utvecklas nedifrån och upp. Kommittén framhåller de lokala och regionala myndigheternas roll i att förankra demokratin och rättsstatsprincipen i samhället. Vi betonar att dessa värden är grundläggande för den europeiska grannskapspolitiken och inte får äventyras. Kommittén betonar därför behovet av att i partnerskapsavtalen inkludera effektivare institutionella mekanismer för att övervaka efterlevnaden i partnerländerna.

| 29. | Kommittén påpekar att förvaltningskapaciteten i en majoritet av grannskapsländerna måste förbättras. Vi upprepar att kommittén, dess ledamöter och de deltagande lokala och regionala myndigheterna och deras nationella sammanslutningar är beredda att delta i programmen för uppbyggnad av förvaltningskapacitet i grannländerna. Kommissionen uppmanas att skapa de nödvändiga administrativa och finansiella förutsättningarna för detta. Decentraliseringsreformerna i grannskapsländerna måste ges starkare stöd. Vi föreslår att man ingår överenskommelser om sektorsspecifika pilotprojekt med grannskapsländerna, som ska genomföras under de lokala och regionala myndigheternas ansvar i syfte att samla erfarenheter av decentraliseringsprocessen. |
| --- | --- |

29.

Kommittén påpekar att förvaltningskapaciteten i en majoritet av grannskapsländerna måste förbättras. Vi upprepar att kommittén, dess ledamöter och de deltagande lokala och regionala myndigheterna och deras nationella sammanslutningar är beredda att delta i programmen för uppbyggnad av förvaltningskapacitet i grannländerna. Kommissionen uppmanas att skapa de nödvändiga administrativa och finansiella förutsättningarna för detta. Decentraliseringsreformerna i grannskapsländerna måste ges starkare stöd. Vi föreslår att man ingår överenskommelser om sektorsspecifika pilotprojekt med grannskapsländerna, som ska genomföras under de lokala och regionala myndigheternas ansvar i syfte att samla erfarenheter av decentraliseringsprocessen.

| 30. | Kommissionen uppmanas att utveckla projekt för lokala och regionala förtroendevalda och lokala förvaltningar, som kan bilda ram för erfarenhetsutbyten med lokala och regionala myndigheter från EU. De lokala och regionala myndigheternas nationella sammanslutningar måste ges starkare stöd så att erfarenhetsutbytet mellan dessa myndigheter inom länderna främjas. Kommittén förordar en rejäl utbyggnad av partnerskapsprogrammen mellan städer, programmet för tekniskt bistånd och informationsutbyte (Taiex) samt programmet för partnersamverkan. Kommissionen uppmanas att ge inte bara politiskt utan även ett lämpligt ekonomiskt stöd till aktiviteter som ReK svarar för och som utvecklats inom ramen för Arlem, Corleap och arbetsgruppen för Ukraina. |
| --- | --- |

30.

Kommissionen uppmanas att utveckla projekt för lokala och regionala förtroendevalda och lokala förvaltningar, som kan bilda ram för erfarenhetsutbyten med lokala och regionala myndigheter från EU. De lokala och regionala myndigheternas nationella sammanslutningar måste ges starkare stöd så att erfarenhetsutbytet mellan dessa myndigheter inom länderna främjas. Kommittén förordar en rejäl utbyggnad av partnerskapsprogrammen mellan städer, programmet för tekniskt bistånd och informationsutbyte (Taiex) samt programmet för partnersamverkan. Kommissionen uppmanas att ge inte bara politiskt utan även ett lämpligt ekonomiskt stöd till aktiviteter som ReK svarar för och som utvecklats inom ramen för Arlem, Corleap och arbetsgruppen för Ukraina.

| 31. | Europeiska utrikestjänsten uppmanas på nytt att som en praktisk åtgärd utse en kontaktpunkt för de lokala och regionala myndigheterna i kommissionens 16 delegationer i grannskapsländerna. |
| --- | --- |

31.

Europeiska utrikestjänsten uppmanas på nytt att som en praktisk åtgärd utse en kontaktpunkt för de lokala och regionala myndigheterna i kommissionens 16 delegationer i grannskapsländerna.

Samarbete på energiområdet

| 32. | Ett nära samarbete i energifrågor är ett viktigt inslag i EU:s förbindelser med grannländerna, eftersom många av dem är viktiga energileverantörer till EU:s medlemsstater. Vi menar att EU kan minska sitt beroende av externa leverantörer och energikällor genom att förbättra energieffektiviteten i samtliga led i energikedjan och maximera användningen av förnybara och andra inhemska energikällor och prioritera miljömässigt hållbara bränslen och tekniker. På så vis kan man också bidra till att uppfylla målsättningarna från COP21 i Paris. Samarbetet mellan EU och dess grannländer i energifrågor bör framför allt omfatta projekt för utveckling av energiinfrastruktur och energieffektivitet. |
| --- | --- |

32.

Ett nära samarbete i energifrågor är ett viktigt inslag i EU:s förbindelser med grannländerna, eftersom många av dem är viktiga energileverantörer till EU:s medlemsstater. Vi menar att EU kan minska sitt beroende av externa leverantörer och energikällor genom att förbättra energieffektiviteten i samtliga led i energikedjan och maximera användningen av förnybara och andra inhemska energikällor och prioritera miljömässigt hållbara bränslen och tekniker. På så vis kan man också bidra till att uppfylla målsättningarna från COP21 i Paris. Samarbetet mellan EU och dess grannländer i energifrågor bör framför allt omfatta projekt för utveckling av energiinfrastruktur och energieffektivitet.

| 33. | Kommittén påpekar att borgmästaravtalet för klimat och energi kan vara en av plattformarna för samarbete på detta område, och i detta sammanhang ställer kommittén den sakkunskap och know-how som ReK:s ambassadörer för borgmästaravtalet besitter till förfogande för att genomföra klimat- och energimålen i de länder som omfattas av grannskapspolitiken. |
| --- | --- |

33.

Kommittén påpekar att borgmästaravtalet för klimat och energi kan vara en av plattformarna för samarbete på detta område, och i detta sammanhang ställer kommittén den sakkunskap och know-how som ReK:s ambassadörer för borgmästaravtalet besitter till förfogande för att genomföra klimat- och energimålen i de länder som omfattas av grannskapspolitiken.

| 34. | ReK erkänner staternas rätt att själva besluta om sin energiförsörjning och kräver att de lokala och regionala myndigheternas samt medborgarnas intressen i samband med detta konsekvent beaktas. Vi pekar på det starka motståndet i många kommuner i EU mot utvinning av olja och gas med hjälp av hydraulisk spräckning och begär att EU:s högsta miljökrav för utvinning och bearbetning av gas och olja ska tillämpas för energisamarbetet med grannskapsländerna. |
| --- | --- |

34.

ReK erkänner staternas rätt att själva besluta om sin energiförsörjning och kräver att de lokala och regionala myndigheternas samt medborgarnas intressen i samband med detta konsekvent beaktas. Vi pekar på det starka motståndet i många kommuner i EU mot utvinning av olja och gas med hjälp av hydraulisk spräckning och begär att EU:s högsta miljökrav för utvinning och bearbetning av gas och olja ska tillämpas för energisamarbetet med grannskapsländerna.

| 35. | Kommittén uppmanar till att förbättra sammankopplingen av energinät inte bara inom EU utan även mellan EU och dess grannländer samt deras grannländer. |
| --- | --- |

35.

Kommittén uppmanar till att förbättra sammankopplingen av energinät inte bara inom EU utan även mellan EU och dess grannländer samt deras grannländer.

| 36. | Det är oroväckande att energipriserna har stigit kraftigt i vissa grannskapsländer. Vi vill se att kommissionens åtagande om att främja överkomliga energipriser utmynnar i konkreta strategier för att stödja invånare som drabbats av energifattigdom i grannskapsländerna. |
| --- | --- |

36.

Det är oroväckande att energipriserna har stigit kraftigt i vissa grannskapsländer. Vi vill se att kommissionens åtagande om att främja överkomliga energipriser utmynnar i konkreta strategier för att stödja invånare som drabbats av energifattigdom i grannskapsländerna.

| 37. | Kommittén är övertygad om att nya energiprojekt bör fokusera på energidiversifiering och att de inte får undergräva grannskapsländernas ställning som transitländer. |
| --- | --- |

37.

Kommittén är övertygad om att nya energiprojekt bör fokusera på energidiversifiering och att de inte får undergräva grannskapsländernas ställning som transitländer.

Skapande av synergier

| 38. | Kommittén rekommenderar en förbättring av utbytet av erfarenheterna från samarbetet med det östra och det södra grannskapet och välkomnar Arlem-, Corleap- och arbetsgruppen för Ukraina-medlemmarnas engagemang på detta område. |
| --- | --- |

38.

Kommittén rekommenderar en förbättring av utbytet av erfarenheterna från samarbetet med det östra och det södra grannskapet och välkomnar Arlem-, Corleap- och arbetsgruppen för Ukraina-medlemmarnas engagemang på detta område.

| 39. | Vi efterlyser en närmare samordning mellan den europeiska grannskapspolitiken och EU:s program för att underlätta flyktingsituationen i grannskapsländerna. |
| --- | --- |

39.

Vi efterlyser en närmare samordning mellan den europeiska grannskapspolitiken och EU:s program för att underlätta flyktingsituationen i grannskapsländerna.

| 40. | Vi välkomnar att den globala strategin för Europeiska unionens utrikes- och säkerhetspolitik erkänner regionernas roll som representanter för kritiska områden för styrning i en decentraliserad värld, och åtar sig att främja och stödja kooperativa regionala system över hela världen. ReK uppmanar den höga representanten och Europeiska utrikestjänsten att beakta och utnyttja de lokala och regionala myndigheternas erfarenheter. |
| --- | --- |

40.

Vi välkomnar att den globala strategin för Europeiska unionens utrikes- och säkerhetspolitik erkänner regionernas roll som representanter för kritiska områden för styrning i en decentraliserad värld, och åtar sig att främja och stödja kooperativa regionala system över hela världen. ReK uppmanar den höga representanten och Europeiska utrikestjänsten att beakta och utnyttja de lokala och regionala myndigheternas erfarenheter.

Finansiella resurser

| 41. | Finansieringen via det europeiska grannskapsinstrumentet står inte i proportion till de politiska ambitionerna och utmaningarna i EU:s grannskap. Kommittén beklagar att översynen av den europeiska grannskapspolitiken inte lett till någon rekommendation om att öka de finansiella resurserna. |
| --- | --- |

41.

Finansieringen via det europeiska grannskapsinstrumentet står inte i proportion till de politiska ambitionerna och utmaningarna i EU:s grannskap. Kommittén beklagar att översynen av den europeiska grannskapspolitiken inte lett till någon rekommendation om att öka de finansiella resurserna.

| 42. | Kommittén konstaterar att EU i dag står inför fler kriser än någonsin tidigare, i synnerhet flyktingkrisen, naturkatastrofer och väpnade konflikter, som har lett till att grundläggande värden hotas. Dessa kriser kunde ännu inte skönjas när man antog den fleråriga budgetramen för 2014–2020. Kommissionen uppmanas att lägga fram förslag om en översyn av den fleråriga budgetramen med avseende på att höja taken inom denna rubrik 4 samt rubrik 3 för att avsevärt öka anslagen till den europeiska grannskapspolitiken, bl.a. i syfte att komma till rätta med migrations- och flyktingkrisen och för att säkerställa mottagandet och integrationen av migranter, som främst regionala och lokala myndigheter ansvarar för. Den nya fleråriga budgetramen ger ett tillfälle att öka de resurser som avsatts för att genomföra prioriteringarna i den europeiska migrationsagendan, även i dess externa dimension. |
| --- | --- |

42.

Kommittén konstaterar att EU i dag står inför fler kriser än någonsin tidigare, i synnerhet flyktingkrisen, naturkatastrofer och väpnade konflikter, som har lett till att grundläggande värden hotas. Dessa kriser kunde ännu inte skönjas när man antog den fleråriga budgetramen för 2014–2020. Kommissionen uppmanas att lägga fram förslag om en översyn av den fleråriga budgetramen med avseende på att höja taken inom denna rubrik 4 samt rubrik 3 för att avsevärt öka anslagen till den europeiska grannskapspolitiken, bl.a. i syfte att komma till rätta med migrations- och flyktingkrisen och för att säkerställa mottagandet och integrationen av migranter, som främst regionala och lokala myndigheter ansvarar för. Den nya fleråriga budgetramen ger ett tillfälle att öka de resurser som avsatts för att genomföra prioriteringarna i den europeiska migrationsagendan, även i dess externa dimension.

| 43. | Praktiken att i första hand rikta den europeiska grannskapspolitikens medel till samarbetet på nationell nivå måste gradvis minskas. Kommittén uppmanar till att man med beaktande av förhållandena i de enskilda länderna i den mån det är möjligt fastställer lämpliga procentsatser för finansieringen av projekt på regional och lokal nivå. Det är viktigt att EU:s stöd är målinriktat och anpassat till de regionala och lokala aktörernas behov, bland annat genom stöd till mindre projekt och en flexibel utformning av medfinansieringen. Kommittén föreslår att kommissionen överväger möjligheten att återinföra programmet för kommunal förvaltning (LAF) som används av anslutningsländerna och utvidga omfattningen av dess användning till grannskapsländerna med striktare ersättningsbestämmelser som förutsätter genomförande av konkreta och hållbara projekt. Kommittén efterlyser en noggrann kontroll, bland annat från det civila samhällets sida, av hur medlen används. |
| --- | --- |

43.

Praktiken att i första hand rikta den europeiska grannskapspolitikens medel till samarbetet på nationell nivå måste gradvis minskas. Kommittén uppmanar till att man med beaktande av förhållandena i de enskilda länderna i den mån det är möjligt fastställer lämpliga procentsatser för finansieringen av projekt på regional och lokal nivå. Det är viktigt att EU:s stöd är målinriktat och anpassat till de regionala och lokala aktörernas behov, bland annat genom stöd till mindre projekt och en flexibel utformning av medfinansieringen. Kommittén föreslår att kommissionen överväger möjligheten att återinföra programmet för kommunal förvaltning (LAF) som används av anslutningsländerna och utvidga omfattningen av dess användning till grannskapsländerna med striktare ersättningsbestämmelser som förutsätter genomförande av konkreta och hållbara projekt. Kommittén efterlyser en noggrann kontroll, bland annat från det civila samhällets sida, av hur medlen används.

Bryssel den 11 oktober 2016.

Markku MARKKULA

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

| 21.3.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 88/69 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 88/69

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén – EU:s luftfartsstrategi

(2017/C 088/14)

| Föredragande: | Ulrika Carlefall Landergren (SE–ALDE), ledamot av kommunfullmäktige, Kungsbacka kommun |
| --- | --- |
| Referensdokument: | Meddelande om ”En luftfartsstrategi för Europa”
  COM(2015) 598 final
  Arbetsdokument från kommissionens avdelningar: ”An Aviation Strategy for Europe”
  SWD (2015) 261 final
  Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om fastställande av gemensamma bestämmelser på det civila luftfartsområdet och inrättande av Europeiska unionens byrå för luftfartssäkerhet, och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 216/2008
  COM(2015) 613 final |

Föredragande:

Ulrika Carlefall Landergren (SE–ALDE), ledamot av kommunfullmäktige, Kungsbacka kommun

Referensdokument:

Meddelande om ”En luftfartsstrategi för Europa”

COM(2015) 598 final

Arbetsdokument från kommissionens avdelningar: ”An Aviation Strategy for Europe”

SWD (2015) 261 final

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om fastställande av gemensamma bestämmelser på det civila luftfartsområdet och inrättande av Europeiska unionens byrå för luftfartssäkerhet, och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 216/2008

COM(2015) 613 final

POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| 1. | ReK delar kommissionens bedömning av luftfartssektorns betydelse för ekonomisk tillväxt, jobb, handel och rörlighet inom och utanför EU. Luftfartssektorn är i sig en betydande ekonomisk verksamhet som genererar många arbetstillfällen. |
| --- | --- |

1.

ReK delar kommissionens bedömning av luftfartssektorns betydelse för ekonomisk tillväxt, jobb, handel och rörlighet inom och utanför EU. Luftfartssektorn är i sig en betydande ekonomisk verksamhet som genererar många arbetstillfällen.

| 2. | ReK vill också understryka luftfartens sociala betydelse och dess stora betydelse för den territoriella sammanhållningen, inte minst genom den tillgänglighet till större gemensamma marknader och det kulturutbyte som flyget kan ge perifera och glest befolkade regioner, däribland öregioner och de yttersta randområdena. ReK ser en konkurrenskraftig och långsiktigt hållbar europeisk luftfartssektor som väsentlig för utvecklingen även på lokal och regional nivå. |
| --- | --- |

2.

ReK vill också understryka luftfartens sociala betydelse och dess stora betydelse för den territoriella sammanhållningen, inte minst genom den tillgänglighet till större gemensamma marknader och det kulturutbyte som flyget kan ge perifera och glest befolkade regioner, däribland öregioner och de yttersta randområdena. ReK ser en konkurrenskraftig och långsiktigt hållbar europeisk luftfartssektor som väsentlig för utvecklingen även på lokal och regional nivå.

| 3. | ReK ser liksom kommissionen, mot bakgrund av senare års strukturella förändringar av den internationella luftfartsmarknaden, behovet av en samlad luftfartstrategi, och ställer sig bakom syftet med strategin; att stödja EU-medborgarnas rörlighet, stärka konkurrenskraften och uppnå såväl miljömässig som ekonomisk och social hållbarhet i hela värdenätet hos luftfartssektorn i EU. |
| --- | --- |

3.

ReK ser liksom kommissionen, mot bakgrund av senare års strukturella förändringar av den internationella luftfartsmarknaden, behovet av en samlad luftfartstrategi, och ställer sig bakom syftet med strategin; att stödja EU-medborgarnas rörlighet, stärka konkurrenskraften och uppnå såväl miljömässig som ekonomisk och social hållbarhet i hela värdenätet hos luftfartssektorn i EU.

| 4. | ReK vill framhålla att för flygplatsernas och luftfartens utveckling har de lokala och regionala myndigheterna en avgörande roll genom sitt ansvar för invånarnas livskvalitet, miljöförhållanden och den rumsliga, fysiska planeringen. En fortsatt hållbar utveckling av luftfarten i Europa med en effektivare användning och utökning av flygplatskapaciteten förutsätter ett öppet, transparent och förtroendefullt samarbete mellan lokala och regionala myndigheter och företrädare för flygsektorn och flygplatserna i en rumslig planeringskontext. Detta är ett absolut villkor för att erhålla den acceptans som krävs för att stärka konkurrenskraften och placera den europeiska luftfartssektorn i en ledande position. |
| --- | --- |

4.

ReK vill framhålla att för flygplatsernas och luftfartens utveckling har de lokala och regionala myndigheterna en avgörande roll genom sitt ansvar för invånarnas livskvalitet, miljöförhållanden och den rumsliga, fysiska planeringen. En fortsatt hållbar utveckling av luftfarten i Europa med en effektivare användning och utökning av flygplatskapaciteten förutsätter ett öppet, transparent och förtroendefullt samarbete mellan lokala och regionala myndigheter och företrädare för flygsektorn och flygplatserna i en rumslig planeringskontext. Detta är ett absolut villkor för att erhålla den acceptans som krävs för att stärka konkurrenskraften och placera den europeiska luftfartssektorn i en ledande position.

| 5. | ReK finner mot den bakgrunden det mycket beklagligt att den lokala och regionala nivån och dess myndigheter över huvud taget inte nämns när man beskriver behovet av gemensam ansträngning och samverkan. På samma sätt saknas det territoriella, rumsliga perspektivet och den uppmärksamhet på lokal och regional miljöpåverkan som är en nödvändig förutsättning för luftfartens långsiktiga utveckling. Företrädare för luftfartssektorn är medvetna om detta, men det kommer inte till uttryck i strategin. |
| --- | --- |

5.

ReK finner mot den bakgrunden det mycket beklagligt att den lokala och regionala nivån och dess myndigheter över huvud taget inte nämns när man beskriver behovet av gemensam ansträngning och samverkan. På samma sätt saknas det territoriella, rumsliga perspektivet och den uppmärksamhet på lokal och regional miljöpåverkan som är en nödvändig förutsättning för luftfartens långsiktiga utveckling. Företrädare för luftfartssektorn är medvetna om detta, men det kommer inte till uttryck i strategin.

Utveckling av luftfartsmarknaden

| 6. | ReK anser att liberaliseringen av den europeiska luftfartsmarknaden under de senaste 20 åren har varit till gagn för regionerna och medborgarna och stöder föreslagna åtgärder för utveckling av luftfartsmarknaden, bland annat förhandling om omfattande luftfartsavtal på EU-nivå med ett antal länder och regioner men även förhandlingar om konkurrensregler, åtgärder som kan bidra till en fortsatt liberalisering av luftfarten och garantera lika villkor för rättvis konkurrens inom luftfartssektorn. De övergripande luftfartsavtal som förhandlas fram måste respektera grundläggande ILO-konventioner. |
| --- | --- |

6.

ReK anser att liberaliseringen av den europeiska luftfartsmarknaden under de senaste 20 åren har varit till gagn för regionerna och medborgarna och stöder föreslagna åtgärder för utveckling av luftfartsmarknaden, bland annat förhandling om omfattande luftfartsavtal på EU-nivå med ett antal länder och regioner men även förhandlingar om konkurrensregler, åtgärder som kan bidra till en fortsatt liberalisering av luftfarten och garantera lika villkor för rättvis konkurrens inom luftfartssektorn. De övergripande luftfartsavtal som förhandlas fram måste respektera grundläggande ILO-konventioner.

| 7. | Kommittén noterar liberaliseringens effekter på EU:s luftfartsektor, men påminner också om de viktigaste nya utmaningar som den står inför, nämligen behovet av att främja en balanserad territoriell utveckling, sörja för att befintliga och nya arbetstillfällen följer de europeiska normerna samt tillämpa reglerna för statligt stöd. |
| --- | --- |

7.

Kommittén noterar liberaliseringens effekter på EU:s luftfartsektor, men påminner också om de viktigaste nya utmaningar som den står inför, nämligen behovet av att främja en balanserad territoriell utveckling, sörja för att befintliga och nya arbetstillfällen följer de europeiska normerna samt tillämpa reglerna för statligt stöd.

Kapacitet i luften och på marken – brist?

| 8. | ReK konstaterar att när det gäller kapaciteten i luften är den bild som framträder i dialogen med marknadens aktörer att det egentligen inte är någon brist på kapacitet i luftrummet och att de genomsnittliga förseningarna är mycket måttliga. Däremot finns det en betydande potential för att öka effektivitet och miljöprestanda samt begränsa kostnader genom implementering av Single European Sky och resultaten från Sesar, bland annat med gemensamma standarder som kan bidra till en öppning av marknaden för flygledningstjänster. En effektiv och välintegrerad flygledningstjänst är till gagn för regionerna och är ett regionalt intresse, inte minst för perifera regioner med små flygplatser. Flygledning på distans är ett exempel på teknikutveckling som kan effektivisera driften av små regionala flygplatser. |
| --- | --- |

8.

ReK konstaterar att när det gäller kapaciteten i luften är den bild som framträder i dialogen med marknadens aktörer att det egentligen inte är någon brist på kapacitet i luftrummet och att de genomsnittliga förseningarna är mycket måttliga. Däremot finns det en betydande potential för att öka effektivitet och miljöprestanda samt begränsa kostnader genom implementering av Single European Sky och resultaten från Sesar, bland annat med gemensamma standarder som kan bidra till en öppning av marknaden för flygledningstjänster. En effektiv och välintegrerad flygledningstjänst är till gagn för regionerna och är ett regionalt intresse, inte minst för perifera regioner med små flygplatser. Flygledning på distans är ett exempel på teknikutveckling som kan effektivisera driften av små regionala flygplatser.

| 9. | ReK stöder förslaget om att utveckla strategisk planering för hantering av flygplatskapacitet på EU-nivå i en situation med brist på ett antal större flygplatser samtidigt som ett stort antal flygplatser är underutnyttjade. Eftersom det råder överkapacitet totalt är det angeläget att säkerställa en effektiv användning av befintlig infrastruktur, vilket skulle ha tydliga effekter för miljön. Vi vill understryka att en sådan planering på nationell och regional nivå måste utgå från den territoriella dimensionen. En central fråga är hur befintlig flygplatskapacitet kan utnyttjas på bästa sätt. I strategin framhålls de skillnader i konnektivitet som föreligger mellan olika regioner och som inte alltid förklaras av skillnader i underlag och efterfrågan eller villkoren på utbudssidan. Dessa skillnader leder till betydande konkurrensnackdelar för vissa regioner och ett sämre och mer ojämlikt utnyttjande av den samlade potentialen och motverkar den territoriella sammanhållningen. En rimlig regional konnektivitet för Europas alla regioner måste vara en utgångspunkt samtidigt som mångfaldigande av olönsamma flygplatser bör undvikas liksom snedvridning av konkurrensen i de fall där förutsättningar för en fungerande marknad finns. |
| --- | --- |

9.

ReK stöder förslaget om att utveckla strategisk planering för hantering av flygplatskapacitet på EU-nivå i en situation med brist på ett antal större flygplatser samtidigt som ett stort antal flygplatser är underutnyttjade. Eftersom det råder överkapacitet totalt är det angeläget att säkerställa en effektiv användning av befintlig infrastruktur, vilket skulle ha tydliga effekter för miljön. Vi vill understryka att en sådan planering på nationell och regional nivå måste utgå från den territoriella dimensionen. En central fråga är hur befintlig flygplatskapacitet kan utnyttjas på bästa sätt. I strategin framhålls de skillnader i konnektivitet som föreligger mellan olika regioner och som inte alltid förklaras av skillnader i underlag och efterfrågan eller villkoren på utbudssidan. Dessa skillnader leder till betydande konkurrensnackdelar för vissa regioner och ett sämre och mer ojämlikt utnyttjande av den samlade potentialen och motverkar den territoriella sammanhållningen. En rimlig regional konnektivitet för Europas alla regioner måste vara en utgångspunkt samtidigt som mångfaldigande av olönsamma flygplatser bör undvikas liksom snedvridning av konkurrensen i de fall där förutsättningar för en fungerande marknad finns.

| 10. | ReK välkomnar att kommissionen kommer att fortsätta att arbeta med observationsorganet för flygplatser för att följa utvecklingen av förbindelserna i Europa både inom och utanför EU och kartlägga brister och lämpliga åtgärder som bör vidtas. En samordnad och löpande analys av regionernas konnektivitet i förhållande till bedömd efterfrågan som visar vilka regioner som är underförsörjda tillsammans med information om befintlig flygplatskapacitet bör vara ett värdefullt underlag för planering för utnyttjande och utveckling av flygplatskapaciteten. Genom planeringsåtgärder som förbättrar tillgängligheten och ökar upptagningsområdet kan underutnyttjade flygplatsers attraktivitet påverkas. ReK anser att det är väsentligt att en sådan planering beaktar både passagerar- och godstransporter och utgår från ett intermodalt perspektiv samt att ekonomiska, sociala och miljömässiga konsekvenser uppmärksammas. |
| --- | --- |

10.

ReK välkomnar att kommissionen kommer att fortsätta att arbeta med observationsorganet för flygplatser för att följa utvecklingen av förbindelserna i Europa både inom och utanför EU och kartlägga brister och lämpliga åtgärder som bör vidtas. En samordnad och löpande analys av regionernas konnektivitet i förhållande till bedömd efterfrågan som visar vilka regioner som är underförsörjda tillsammans med information om befintlig flygplatskapacitet bör vara ett värdefullt underlag för planering för utnyttjande och utveckling av flygplatskapaciteten. Genom planeringsåtgärder som förbättrar tillgängligheten och ökar upptagningsområdet kan underutnyttjade flygplatsers attraktivitet påverkas. ReK anser att det är väsentligt att en sådan planering beaktar både passagerar- och godstransporter och utgår från ett intermodalt perspektiv samt att ekonomiska, sociala och miljömässiga konsekvenser uppmärksammas.

| 11. | ReK noterar att kommissionen i strategin uppmanar rådet och Europaparlamentet att skyndsamt anta förslaget till revidering av förordningen om ankomst- och avgångstider som kommissionen lade fram 2011. ReK anser att den regionala konnektiviteten bör ges en tydligare prioritet än vad som var fallet när revideringsförslaget togs fram och anser att förslaget till revidering av förordningen av ankomst- och avgångstider bör omarbetas så att det bättre svarar mot en prioritering av regional konnektivitet. |
| --- | --- |

11.

ReK noterar att kommissionen i strategin uppmanar rådet och Europaparlamentet att skyndsamt anta förslaget till revidering av förordningen om ankomst- och avgångstider som kommissionen lade fram 2011. ReK anser att den regionala konnektiviteten bör ges en tydligare prioritet än vad som var fallet när revideringsförslaget togs fram och anser att förslaget till revidering av förordningen av ankomst- och avgångstider bör omarbetas så att det bättre svarar mot en prioritering av regional konnektivitet.

Flygfrakt

| 12. | ReK konstaterar att frakt är en betydelsefull del av luftfartssektorn, men luftfartsstrategin uppmärksammar inte detta alls. Flygfrakt är en viktig del i gods- och logistikverksamheten som påverkar regioners utvecklingsförutsättningar, i synnerhet i de yttersta randområdena, och är en betydelsefull regional planeringsfråga. Det är angeläget att fraktflyget uppmärksammas i planeringen med ett intermodalt logistikperspektiv. ReK menar att en sammanhållen luftfartsstrategi för EU måste uppmärksamma flygfrakt med avseende på flygplatskapacitet, intermodalitet och logistiknätverk, men även den speciella bullerproblematik som kan uppstå med trafik på sena kvällar, nätter och tidiga morgnar. |
| --- | --- |

12.

ReK konstaterar att frakt är en betydelsefull del av luftfartssektorn, men luftfartsstrategin uppmärksammar inte detta alls. Flygfrakt är en viktig del i gods- och logistikverksamheten som påverkar regioners utvecklingsförutsättningar, i synnerhet i de yttersta randområdena, och är en betydelsefull regional planeringsfråga. Det är angeläget att fraktflyget uppmärksammas i planeringen med ett intermodalt logistikperspektiv. ReK menar att en sammanhållen luftfartsstrategi för EU måste uppmärksamma flygfrakt med avseende på flygplatskapacitet, intermodalitet och logistiknätverk, men även den speciella bullerproblematik som kan uppstå med trafik på sena kvällar, nätter och tidiga morgnar.

Konnektivitet

| 13. | ReK konstaterar att en regions utvecklingsförutsättningar i hög grad är beroende av kvaliteten i regionens internationella konnektivitet. Från ett regionalt perspektiv är god konnektivitet den primära nytta som luftfartssektorn förväntas leverera. ReK anser därför att det är ett legitimt intresse för regioner att kunna verka för att stärka och utveckla regionens konnektivitet genom linjeutveckling. När det gäller flygplatser i de yttersta randområdena är luftfartsförbindelser en nödvändighet på grund av deras geografiska situation och eftersom det inte finns några andra transportalternativ. Det kan handla om incitament för att etablera nya direktdestinationer och destinationsmarknadsföring. För att inte snedvrida konkurrensen och förlora trovärdigheten krävs transparens. |
| --- | --- |

13.

ReK konstaterar att en regions utvecklingsförutsättningar i hög grad är beroende av kvaliteten i regionens internationella konnektivitet. Från ett regionalt perspektiv är god konnektivitet den primära nytta som luftfartssektorn förväntas leverera. ReK anser därför att det är ett legitimt intresse för regioner att kunna verka för att stärka och utveckla regionens konnektivitet genom linjeutveckling. När det gäller flygplatser i de yttersta randområdena är luftfartsförbindelser en nödvändighet på grund av deras geografiska situation och eftersom det inte finns några andra transportalternativ. Det kan handla om incitament för att etablera nya direktdestinationer och destinationsmarknadsföring. För att inte snedvrida konkurrensen och förlora trovärdigheten krävs transparens.

| 14. | ReK vill samtidigt framhålla att det är det integrerade intermodala transportsystemet som ger regionerna deras konnektivitet. Flyget har en avgörande betydelse för de långväga förbindelserna och den kontinentala och interkontinentala konnektiviteten, men hur väl luftfarten samspelar med övriga transportslag i ett sammanhållet transportsystem är avgörande för resan dörr till dörr och välfärdsnyttan. I detta sammanhang bör man också uppmärksamma behovet för de som arbetar på eller i anslutning till flygplatser av kollektivtrafik som är anpassad till arbetspendling som till stor del sker utanför normal arbetstid. |
| --- | --- |

14.

ReK vill samtidigt framhålla att det är det integrerade intermodala transportsystemet som ger regionerna deras konnektivitet. Flyget har en avgörande betydelse för de långväga förbindelserna och den kontinentala och interkontinentala konnektiviteten, men hur väl luftfarten samspelar med övriga transportslag i ett sammanhållet transportsystem är avgörande för resan dörr till dörr och välfärdsnyttan. I detta sammanhang bör man också uppmärksamma behovet för de som arbetar på eller i anslutning till flygplatser av kollektivtrafik som är anpassad till arbetspendling som till stor del sker utanför normal arbetstid.

Flygplatsavgifter som styrmedel

| 15. | ReK understryker betydelsen av transparens och dialog mellan flygplats och lufttrafikföretag när flygplatsavgifterna bestäms. ReK vill också i EU:s luftfartsstrategi se en uppmaning att på ett samordnat sätt utnyttja möjligheten att miljörelatera flygplatsavgifterna med avseende på buller och luftkvalitet. En bred samordnad användning av miljörelaterade flygplatsavgifter bör kunna ha en betydande styreffekt och kan vara ett av flera incitament som tillsammans med ekonomiska styrmedel som riktar sig mot bränsleförbrukning och klimatpåverkan kan bidra till en snabbare förnyelse av flygplansflottan, vilket är angeläget av klimat- och miljöskäl. ReK ser även gärna att frågan om incitament för snabbare förnyelse av flygplansflottan i syfte att minska flygets klimat- och miljöpåverkan generellt uppmärksammas i strategin. |
| --- | --- |

15.

ReK understryker betydelsen av transparens och dialog mellan flygplats och lufttrafikföretag när flygplatsavgifterna bestäms. ReK vill också i EU:s luftfartsstrategi se en uppmaning att på ett samordnat sätt utnyttja möjligheten att miljörelatera flygplatsavgifterna med avseende på buller och luftkvalitet. En bred samordnad användning av miljörelaterade flygplatsavgifter bör kunna ha en betydande styreffekt och kan vara ett av flera incitament som tillsammans med ekonomiska styrmedel som riktar sig mot bränsleförbrukning och klimatpåverkan kan bidra till en snabbare förnyelse av flygplansflottan, vilket är angeläget av klimat- och miljöskäl. ReK ser även gärna att frågan om incitament för snabbare förnyelse av flygplansflottan i syfte att minska flygets klimat- och miljöpåverkan generellt uppmärksammas i strategin.

Stöd för underförsörjda regioner

| 16. | ReK beklagar att kommissionen inte har lyft fram de regionala flygplatsernas roll och betydelse för luftfartens utveckling i strategin. Det balanserade tillvägagångssätt som kommissionen avser att tillämpa enligt riktlinjerna för statligt stöd till flygplatser och flygbolag (EUT C 99, 4.4.2014, s. 3) måste beakta behovet av regional utveckling och konnektivitet för Europas alla regioner, särskilt glest befolkade och perifert belägna regioner samt de yttersta randområdena där risken är uppenbar att marknaden inte tillgodoser dessa behov. ReK vill understryka att allmän trafikplikt ur ett regionalt perspektiv är en mycket viktig fråga. Samtidigt måste man också ta hänsyn till att en regional flygplats måste kunna stödjas för att på lång sikt och på ett hållbart sätt uppnå ekonomiskt nollresultat. För de yttersta randområdena, perifera och glest befolkade regioner samt regioner som för närvarande lider av dålig konnektivitet av andra skäl är flygförbindelser till nationella ekonomiska och administrativa centra och till navflygplatser för vidare transport ut i världen avgörande för den långsiktiga överlevnaden. För att skapa rimliga utvecklingsförhållanden för sådana regioner krävs i många fall, förutom offentligt upphandlad trafik, investerings- och driftsbidrag till flygplatser och säkerställande av ankomst- och avgångstider (slots) i högtrafiktid på navflygplatser som möjliggör transfer vidare till destinationer i Europa och interkontinentalt. Detta är avgörande för den territoriella sammanhållningen inom EU och ReK anser att det måste framgå tydligare av luftfartsstrategin. ReK bekräftar sin tidigare ståndpunkt att kommissionen bör koncentrera sig på större flygplatser och att stödåtgärder för mindre flygplatser med en genomsnittlig trafik som inte överskrider 300 000 passagerare per år inte bör falla inom tillämpningsområdet för statliga stöd eftersom de inte kan ha någon nämnvärd påverkan på handeln mellan medlemsstaterna, eftersom dessa flygplatser strukturellt inte har möjlighet att täcka kapital- och driftkostnader (1) och eftersom statligt stöd syftar till att utveckla en säker och ekonomiskt hållbar infrastruktur för flygtrafik i regioner med sämre kommunikationer (2). Man bör naturligtvis låta denna bestämmelse åtföljas av en märkbar höjning av undantagströskeln för stöd till flygplatser som tillhandahåller tjänster av allmänt ekonomiskt intresse (för närvarande fastställd till 200 000 passagerare per år), och åter börja tillämpa det tröskelvärde som gällde före antagandet av det så kallade Almunia-paketet om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, dvs. en miljon passagerare per år. En förutsättning för en sådan tillämpning måste dock vara att en rimlig konnektivitet inte kan tillgodoses på annat sätt. |
| --- | --- |

16.

ReK beklagar att kommissionen inte har lyft fram de regionala flygplatsernas roll och betydelse för luftfartens utveckling i strategin. Det balanserade tillvägagångssätt som kommissionen avser att tillämpa enligt riktlinjerna för statligt stöd till flygplatser och flygbolag (EUT C 99, 4.4.2014, s. 3) måste beakta behovet av regional utveckling och konnektivitet för Europas alla regioner, särskilt glest befolkade och perifert belägna regioner samt de yttersta randområdena där risken är uppenbar att marknaden inte tillgodoser dessa behov. ReK vill understryka att allmän trafikplikt ur ett regionalt perspektiv är en mycket viktig fråga. Samtidigt måste man också ta hänsyn till att en regional flygplats måste kunna stödjas för att på lång sikt och på ett hållbart sätt uppnå ekonomiskt nollresultat. För de yttersta randområdena, perifera och glest befolkade regioner samt regioner som för närvarande lider av dålig konnektivitet av andra skäl är flygförbindelser till nationella ekonomiska och administrativa centra och till navflygplatser för vidare transport ut i världen avgörande för den långsiktiga överlevnaden. För att skapa rimliga utvecklingsförhållanden för sådana regioner krävs i många fall, förutom offentligt upphandlad trafik, investerings- och driftsbidrag till flygplatser och säkerställande av ankomst- och avgångstider (slots) i högtrafiktid på navflygplatser som möjliggör transfer vidare till destinationer i Europa och interkontinentalt. Detta är avgörande för den territoriella sammanhållningen inom EU och ReK anser att det måste framgå tydligare av luftfartsstrategin. ReK bekräftar sin tidigare ståndpunkt att kommissionen bör koncentrera sig på större flygplatser och att stödåtgärder för mindre flygplatser med en genomsnittlig trafik som inte överskrider 300 000 passagerare per år inte bör falla inom tillämpningsområdet för statliga stöd eftersom de inte kan ha någon nämnvärd påverkan på handeln mellan medlemsstaterna, eftersom dessa flygplatser strukturellt inte har möjlighet att täcka kapital- och driftkostnader (1) och eftersom statligt stöd syftar till att utveckla en säker och ekonomiskt hållbar infrastruktur för flygtrafik i regioner med sämre kommunikationer (2). Man bör naturligtvis låta denna bestämmelse åtföljas av en märkbar höjning av undantagströskeln för stöd till flygplatser som tillhandahåller tjänster av allmänt ekonomiskt intresse (för närvarande fastställd till 200 000 passagerare per år), och åter börja tillämpa det tröskelvärde som gällde före antagandet av det så kallade Almunia-paketet om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, dvs. en miljon passagerare per år. En förutsättning för en sådan tillämpning måste dock vara att en rimlig konnektivitet inte kan tillgodoses på annat sätt.

| 17. | ReK uppfattar att tillämpningen av statsstödsreglerna, och särskilt Riktlinjer för statligt stöd till flygplatser och flygbolag från 2014, i kombination med EU-rättens regler för tjänster av allmänt ekonomiskt intresse upplevs som komplicerade och att detta leder till osäkerheter kring hur lokala och regionala myndigheter kan ge ekonomiskt stöd till regionala flygplatser. Kommissionens handläggning av sådana ärenden upplevs ta mycket lång tid och därför bör man förtydliga och påskynda godkännandeförfarandet. Osäkerhet och fördröjning i handläggning riskerar sammantaget att försvåra angeläget stöd för att upprätthålla en rimlig konnektivitet för små och perifera regioner samt för de yttersta randområdena, och kan ha en negativ inverkan på den ekonomiska utvecklingen i dessa regioner. |
| --- | --- |

17.

ReK uppfattar att tillämpningen av statsstödsreglerna, och särskilt Riktlinjer för statligt stöd till flygplatser och flygbolag från 2014, i kombination med EU-rättens regler för tjänster av allmänt ekonomiskt intresse upplevs som komplicerade och att detta leder till osäkerheter kring hur lokala och regionala myndigheter kan ge ekonomiskt stöd till regionala flygplatser. Kommissionens handläggning av sådana ärenden upplevs ta mycket lång tid och därför bör man förtydliga och påskynda godkännandeförfarandet. Osäkerhet och fördröjning i handläggning riskerar sammantaget att försvåra angeläget stöd för att upprätthålla en rimlig konnektivitet för små och perifera regioner samt för de yttersta randområdena, och kan ha en negativ inverkan på den ekonomiska utvecklingen i dessa regioner.

| 18. | I anslutning till översynen av den allmänna gruppundantagsförordningen (3), enligt vilket investeringsstöd för flygplatser ska undantas från anmälningsplikt, stöder ReK uttryckligen kommissionens åsikt om investeringsstöd för regionala flygplatser, att det inte är ”lämpligt att fastställa ett tröskelvärde för anmälan när det gäller stödbeloppet eftersom de konkurrensmässiga följderna av en stödåtgärd främst beror på flygplatsens storlek och inte på investeringens storlek”. ReK förväntar sig också att kommissionen säkerställer en harmonisering med befintlig gemenskapslagstiftning vid formuleringen av ”Definitioner för stöd till regionala flygplatser”. |
| --- | --- |

18.

I anslutning till översynen av den allmänna gruppundantagsförordningen (3), enligt vilket investeringsstöd för flygplatser ska undantas från anmälningsplikt, stöder ReK uttryckligen kommissionens åsikt om investeringsstöd för regionala flygplatser, att det inte är ”lämpligt att fastställa ett tröskelvärde för anmälan när det gäller stödbeloppet eftersom de konkurrensmässiga följderna av en stödåtgärd främst beror på flygplatsens storlek och inte på investeringens storlek”. ReK förväntar sig också att kommissionen säkerställer en harmonisering med befintlig gemenskapslagstiftning vid formuleringen av ”Definitioner för stöd till regionala flygplatser”.

Forskning och innovation

| 19. | ReK välkomnar att strategin lyfter fram betydelsen av forskning och utveckling samt innovation för att hävda Europas ledarskap inom luftfartssektorn och flygindustrin. ReK vill framhålla regionernas roll, inte minst inom ramen för regionernas ansvar för regionalt utvecklingsarbete, i samverkan mellan den offentliga och den privata sektorn och den akademiska världen för forskning, utveckling och innovation. Forskning och utveckling som medverkar till begränsning av luftfartens miljöpåverkan är av särskilt intresse för lokala och regionala myndigheter. Utveckling av fossilfria, kostnadseffektiva flygbränslen är ett exempel på ett angeläget forskningsområde. |
| --- | --- |

19.

ReK välkomnar att strategin lyfter fram betydelsen av forskning och utveckling samt innovation för att hävda Europas ledarskap inom luftfartssektorn och flygindustrin. ReK vill framhålla regionernas roll, inte minst inom ramen för regionernas ansvar för regionalt utvecklingsarbete, i samverkan mellan den offentliga och den privata sektorn och den akademiska världen för forskning, utveckling och innovation. Forskning och utveckling som medverkar till begränsning av luftfartens miljöpåverkan är av särskilt intresse för lokala och regionala myndigheter. Utveckling av fossilfria, kostnadseffektiva flygbränslen är ett exempel på ett angeläget forskningsområde.

Drönare

| 20. | ReK ser en stor potential för användning av drönare på lokal och regional nivå, inte minst i de mer glesbefolkade delarna av Europa, och stöder ambitionen att placera Europa i en ledande position för utveckling av drönarteknik och -tillämpning. Exempel på verksamhetsområde med stor utvecklingspotential är jordbruket där drönartillämpningar kan bidra till hållbar effektivisering. Bredden på och antalet olika drönarbaserade tjänster förväntas öka starkt till gagn för näringsliv och medborgare, men en ökad drönaranvändning innebär samtidigt att frågor om säkerhet i luftrummet och på mark, integritetsskydd, ansvar, reglering av användningen av radiospektrumet och allmänhetens acceptans måste uppmärksammas och hanteras. Mot den bakgrunden har ReK genomfört en territoriell konsekvensbedömning avseende drönare. ReK vill se en grundläggande riskbaserad och harmoniserad reglering av all drönaranvändning på EU-nivå med beaktande av subsidiaritetsprincipen och understryker behovet av dialog mellan Easa, som har uppdraget att ta fram en grundläggande reglering, och relevanta aktörer på nationell, regional och lokal nivå i medlemsstaterna. Med drönartekniken får luftfarten en annan lokal och regional spridning än tidigare och den rumsliga dimensionen måste uppmärksammas vid lagstiftning och reglering. En allmän harmoniserad förordning avseende drönare bör också innehålla bestämmelser om certifiering och typgodkännande för utbildning och kapacitetsuppbyggnad av hantering och underhåll av drönare i syfte att garantera yrkesverksamma fri rörlighet och företag frihet att etablera varsomhelst i EU. |
| --- | --- |

20.

ReK ser en stor potential för användning av drönare på lokal och regional nivå, inte minst i de mer glesbefolkade delarna av Europa, och stöder ambitionen att placera Europa i en ledande position för utveckling av drönarteknik och -tillämpning. Exempel på verksamhetsområde med stor utvecklingspotential är jordbruket där drönartillämpningar kan bidra till hållbar effektivisering. Bredden på och antalet olika drönarbaserade tjänster förväntas öka starkt till gagn för näringsliv och medborgare, men en ökad drönaranvändning innebär samtidigt att frågor om säkerhet i luftrummet och på mark, integritetsskydd, ansvar, reglering av användningen av radiospektrumet och allmänhetens acceptans måste uppmärksammas och hanteras. Mot den bakgrunden har ReK genomfört en territoriell konsekvensbedömning avseende drönare. ReK vill se en grundläggande riskbaserad och harmoniserad reglering av all drönaranvändning på EU-nivå med beaktande av subsidiaritetsprincipen och understryker behovet av dialog mellan Easa, som har uppdraget att ta fram en grundläggande reglering, och relevanta aktörer på nationell, regional och lokal nivå i medlemsstaterna. Med drönartekniken får luftfarten en annan lokal och regional spridning än tidigare och den rumsliga dimensionen måste uppmärksammas vid lagstiftning och reglering. En allmän harmoniserad förordning avseende drönare bör också innehålla bestämmelser om certifiering och typgodkännande för utbildning och kapacitetsuppbyggnad av hantering och underhåll av drönare i syfte att garantera yrkesverksamma fri rörlighet och företag frihet att etablera varsomhelst i EU.

Klimat, miljö och intermodalitet – samhällsplanering för hållbar utveckling

| 21. | ReK finner det märkligt att klimatfrågan, som är en av de absolut största gemensamma utmaningarna inför framtiden, ges en så summarisk behandling i strategin. Vi framhåller i detta sammanhang att fragmenteringen av det europeiska luftrummet och bristen på globala begränsningsåtgärder måste åtgärdas eftersom detta är viktiga faktorer som hindrar en minskning av koldioxidutsläppen. Att arbeta för att genom Icao få till en global mekanism för begränsning av luftfartssektorns klimatpåverkan är bra och angeläget men får inte hindra att vi i Europa, i linje med den i strategin angivna målsättningen att höga miljöstandarder måste bevaras och stärkas över tid, kan ha högre ambitioner än det golv som Icao lägger. Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt att minska eventuella problem med tillgänglighet och konkurrenskraft för regioner som omfattas av artikel 349 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

21.

ReK finner det märkligt att klimatfrågan, som är en av de absolut största gemensamma utmaningarna inför framtiden, ges en så summarisk behandling i strategin. Vi framhåller i detta sammanhang att fragmenteringen av det europeiska luftrummet och bristen på globala begränsningsåtgärder måste åtgärdas eftersom detta är viktiga faktorer som hindrar en minskning av koldioxidutsläppen. Att arbeta för att genom Icao få till en global mekanism för begränsning av luftfartssektorns klimatpåverkan är bra och angeläget men får inte hindra att vi i Europa, i linje med den i strategin angivna målsättningen att höga miljöstandarder måste bevaras och stärkas över tid, kan ha högre ambitioner än det golv som Icao lägger. Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt att minska eventuella problem med tillgänglighet och konkurrenskraft för regioner som omfattas av artikel 349 i EUF-fördraget.

| 22. | Kommittén beklagar att luftfartsindustrin (tillsammans med sjöfarten) utelämnades i förra årets klimatavtal i Paris. Flygresor inom EU omfattas redan av unionens system för handel med utsläppsrätter (ETS), men vi uppmuntrar med eftertryck att en sådan mekanism tillämpas utanför EU för att begränsa koldioxidutsläppen. ReK uppmanar därför med kraft Icao att gå ett steg vidare i denna fråga i samband med det kommande 39:e mötet i generalförsamlingen. |
| --- | --- |

22.

Kommittén beklagar att luftfartsindustrin (tillsammans med sjöfarten) utelämnades i förra årets klimatavtal i Paris. Flygresor inom EU omfattas redan av unionens system för handel med utsläppsrätter (ETS), men vi uppmuntrar med eftertryck att en sådan mekanism tillämpas utanför EU för att begränsa koldioxidutsläppen. ReK uppmanar därför med kraft Icao att gå ett steg vidare i denna fråga i samband med det kommande 39:e mötet i generalförsamlingen.

| 23. | ReK vill framhålla att när det gäller klimatpåverkan har alla aktörer ett gemensamt ansvar, och det är viktigt att ha ett holistiskt perspektiv och inte enbart fokusera på lufttransporternas klimatpåverkan. På lokal och regional nivå svarar marktransporter och flygplatsverksamheter för en betydande del, upp till 50 %, av de samlade koldioxidutsläppen. Samverkan mellan lokala och regionala myndigheter, den privata sektorn och flygplatser för att utveckla klimatsmarta intermodala transportlösningar är ett exempel på initiativ som påtagligt kan bidra till minskad klimatpåverkan. Många flygplatser arbetar ambitiöst med program som medverkar till en påtaglig minskning av koldioxidutsläppen från flygplatserna i Europa. ReK anser att luftfartsstrategin bör uppmärksamma den lokala och regional nivåns ansvar och potential att aktivt bidra till begränsning av koldioxidutsläpp relaterade till luftfarten. |
| --- | --- |

23.

ReK vill framhålla att när det gäller klimatpåverkan har alla aktörer ett gemensamt ansvar, och det är viktigt att ha ett holistiskt perspektiv och inte enbart fokusera på lufttransporternas klimatpåverkan. På lokal och regional nivå svarar marktransporter och flygplatsverksamheter för en betydande del, upp till 50 %, av de samlade koldioxidutsläppen. Samverkan mellan lokala och regionala myndigheter, den privata sektorn och flygplatser för att utveckla klimatsmarta intermodala transportlösningar är ett exempel på initiativ som påtagligt kan bidra till minskad klimatpåverkan. Många flygplatser arbetar ambitiöst med program som medverkar till en påtaglig minskning av koldioxidutsläppen från flygplatserna i Europa. ReK anser att luftfartsstrategin bör uppmärksamma den lokala och regional nivåns ansvar och potential att aktivt bidra till begränsning av koldioxidutsläpp relaterade till luftfarten.

| 24. | ReK ser flygbuller som den stora utmaningen som måste hanteras för att den europeiska luftfarten ska kunna fortsätta att utvecklas. ReK anser att det är anmärkningsvärt att denna för luftfarten avgörande fråga behandlas så bristfälligt. Flygbuller förorsakar betydande hälsoproblem och välfärdsförluster. Lokala och regionala myndigheter har genom sitt ansvar för medborgarnas hälsa, säkerhet och välbefinnande samt den fysiska planeringen en central roll i hanteringen av flygbullersituationen kring en flygplats och de intressemotsättningar som denna leder till. |
| --- | --- |

24.

ReK ser flygbuller som den stora utmaningen som måste hanteras för att den europeiska luftfarten ska kunna fortsätta att utvecklas. ReK anser att det är anmärkningsvärt att denna för luftfarten avgörande fråga behandlas så bristfälligt. Flygbuller förorsakar betydande hälsoproblem och välfärdsförluster. Lokala och regionala myndigheter har genom sitt ansvar för medborgarnas hälsa, säkerhet och välbefinnande samt den fysiska planeringen en central roll i hanteringen av flygbullersituationen kring en flygplats och de intressemotsättningar som denna leder till.

| 25. | ReK saknar också en mer ingående behandling av flygets övriga miljöpåverkan, främst emissioner till luft av kväveoxider och partiklar. Strategin hänvisar till förväntade resultat från forsknings- och utvecklingsprojekt, som Clean Sky och Sesar, och pekar på att en årlig miljörapport kommer att göra det möjligt för EU, medlemsstaterna och branschen att bättre följa upp lufttransportsektorns miljöprestanda och övervaka hur verkningsfulla olika åtgärder är. ReK välkomnar en sådan systematisk, konsistent och regelbunden utvärdering av miljöprestanda. För lokala och regionala myndigheter är det av stort värde om data på lägre geografisk nivå görs tillgängliga. |
| --- | --- |

25.

ReK saknar också en mer ingående behandling av flygets övriga miljöpåverkan, främst emissioner till luft av kväveoxider och partiklar. Strategin hänvisar till förväntade resultat från forsknings- och utvecklingsprojekt, som Clean Sky och Sesar, och pekar på att en årlig miljörapport kommer att göra det möjligt för EU, medlemsstaterna och branschen att bättre följa upp lufttransportsektorns miljöprestanda och övervaka hur verkningsfulla olika åtgärder är. ReK välkomnar en sådan systematisk, konsistent och regelbunden utvärdering av miljöprestanda. För lokala och regionala myndigheter är det av stort värde om data på lägre geografisk nivå görs tillgängliga.

| 26. | ReK anser att luftfartsstrategin uttryckligen bör framhålla de lokala och regionala myndigheternas centrala roll och uppmana till utveckling av välfungerande samverkansformer mellan flygplatsadministrationer och myndigheter på lokal och regional nivå. Goda exempel bör lyftas fram för att stimulera och stödja en sådan utveckling. |
| --- | --- |

26.

ReK anser att luftfartsstrategin uttryckligen bör framhålla de lokala och regionala myndigheternas centrala roll och uppmana till utveckling av välfungerande samverkansformer mellan flygplatsadministrationer och myndigheter på lokal och regional nivå. Goda exempel bör lyftas fram för att stimulera och stödja en sådan utveckling.

| 27. | ReK menar att när det gäller miljöpåverkan finns det två grundläggande förhållningssätt som måste vara komplementära. Det första är att begränsa utsläppen vid källan, och här har internationella standarder och styrmedel en stor betydelse. Det andra är att genom en välfungerande rumslig planering och andra åtgärder på lokal och regional nivå i samverkan mellan lokala och regionala myndigheter och företrädare för flygplatserna och luftfartssektorn begränsa de lokala utsläppen och/eller påverkan av dessa. Betydelsen av planering på lokal och regional nivå och de lokala och regionala myndigheternas nyckelroll i detta syns dock över huvud taget inte i strategin, vilket är en stor brist. |
| --- | --- |

27.

ReK menar att när det gäller miljöpåverkan finns det två grundläggande förhållningssätt som måste vara komplementära. Det första är att begränsa utsläppen vid källan, och här har internationella standarder och styrmedel en stor betydelse. Det andra är att genom en välfungerande rumslig planering och andra åtgärder på lokal och regional nivå i samverkan mellan lokala och regionala myndigheter och företrädare för flygplatserna och luftfartssektorn begränsa de lokala utsläppen och/eller påverkan av dessa. Betydelsen av planering på lokal och regional nivå och de lokala och regionala myndigheternas nyckelroll i detta syns dock över huvud taget inte i strategin, vilket är en stor brist.

Bryssel den 12 oktober 2016.

Markku MARKKULA

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

(1)  ReK:s yttrande om ”EU:s riktlinjer för statligt stöd till flygplatser och flygbolag” av den 28 november 2013. COTER-V-043 (EUT C 114, 15.4.2014, s. 11).

1

(2)  Se kommissionens beslut om flygplatsen Angoulême, 23.7.2014: http://europa.eu/rapid/press-release_MEMO-14-498_en.htm.

2

(3)  http://ec.europa.eu/competition/consultations/2016_gber_review/index_en.html.

3

---

| 21.3.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 88/74 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 88/74

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Ett europeiskt insättningsgarantisystem

(2017/C 088/15)

| Föredragande: | Hans-Jörg Duppré (DE-EPP), distriktsordförande, Südwestpfalz |
| --- | --- |
| Referensdokument: | Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 806/2014 för att inrätta ett europeiskt insättningsgarantisystem
  COM(2015) 586 final |

Föredragande:

Hans-Jörg Duppré (DE-EPP), distriktsordförande, Südwestpfalz

Referensdokument:

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 806/2014 för att inrätta ett europeiskt insättningsgarantisystem

COM(2015) 586 final

I.   ÄNDRINGSREKOMMENDATIONER

Ändringsrekommendation 1

Skäl 6

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Den senaste krisen har visat att den inre marknadens funktion kan vara hotad och att det finns en ökad risk för finansiell fragmentering. Konkurs i en bank som är relativt stor i förhållande till den nationella banksektorn eller ett samtidigt fallissemang i en del av den nationella banksektorn kan göra nationella insättningsgarantisystem sårbara för stora lokala chocker, även med de ytterligare finansieringsmekanismer som tillhandahålls med stöd av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/49/EU. Denna sårbarhet hos nationella insättningsgarantisystem för stora lokala chocker kan bidra till negativa återverkningar mellan bank och stat, vilket undergräver insättningsskyddets enhetlighet och bidrar till minskat förtroende hos insättare och gör marknaden instabil. | Den senaste krisen har visat att den inre marknadens funktion kan vara hotad och att det finns en ökad risk för finansiell fragmentering. Konkurs i en bank som är relativt stor i förhållande till den nationella banksektorn eller ett samtidigt fallissemang i en del av den nationella banksektorn kan göra nationella insättningsgarantisystem sårbara för stora lokala chocker, även med de ytterligare finansieringsmekanismer som tillhandahålls med stöd av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/49/EU
  , om de nationella insättningsgarantisystem som ska inrättas genom detta direktiv inte införs fullt ut och inte omfattas av ett tillräckligt finansiellt skydd
  . Denna sårbarhet hos nationella insättningsgarantisystem för stora lokala chocker kan bidra till negativa återverkningar mellan bank och stat, vilket undergräver insättningsskyddets enhetlighet och bidrar till minskat förtroende hos insättare och gör marknaden instabil. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Den senaste krisen har visat att den inre marknadens funktion kan vara hotad och att det finns en ökad risk för finansiell fragmentering. Konkurs i en bank som är relativt stor i förhållande till den nationella banksektorn eller ett samtidigt fallissemang i en del av den nationella banksektorn kan göra nationella insättningsgarantisystem sårbara för stora lokala chocker, även med de ytterligare finansieringsmekanismer som tillhandahålls med stöd av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/49/EU. Denna sårbarhet hos nationella insättningsgarantisystem för stora lokala chocker kan bidra till negativa återverkningar mellan bank och stat, vilket undergräver insättningsskyddets enhetlighet och bidrar till minskat förtroende hos insättare och gör marknaden instabil.

Den senaste krisen har visat att den inre marknadens funktion kan vara hotad och att det finns en ökad risk för finansiell fragmentering. Konkurs i en bank som är relativt stor i förhållande till den nationella banksektorn eller ett samtidigt fallissemang i en del av den nationella banksektorn kan göra nationella insättningsgarantisystem sårbara för stora lokala chocker, även med de ytterligare finansieringsmekanismer som tillhandahålls med stöd av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/49/EU
  , om de nationella insättningsgarantisystem som ska inrättas genom detta direktiv inte införs fullt ut och inte omfattas av ett tillräckligt finansiellt skydd
  . Denna sårbarhet hos nationella insättningsgarantisystem för stora lokala chocker kan bidra till negativa återverkningar mellan bank och stat, vilket undergräver insättningsskyddets enhetlighet och bidrar till minskat förtroende hos insättare och gör marknaden instabil.

Motivering

Ändringen syftar till att klargöra att de nationella insättningsgarantisystem som anges i direktiv 2014/49/EU och som ska införlivas i nationell rätt kommer att vara särskilt sårbara om de inte införs fullt ut och om de nationella fonderna inte utrustas med tillräckliga medel.

Ändringsrekommendation 2

Skäl 8

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Även om direktiv 2014/49/EU avsevärt förbättrar de nationella systemens kapacitet för att ersätta insättare behövs effektivare insättningsgarantisystem på bankunionsnivå för att säkerställa tillräckliga finansiella medel för att underbygga samtliga insättares förtroende och därigenom värna den finansiella stabiliteten.
  Det europeiska insättningsgarantisystemet
  kommer att öka bankunionens motståndskraft i framtida kriser genom en vidare riskdelning och erbjuda likvärdigt skydd för försäkrade insättare, till stöd för en korrekt fungerande inre marknad. | Även om direktiv 2014/49/EU avsevärt förbättrar de nationella systemens kapacitet för att ersätta insättare behövs
  i förekommande fall
  effektivare insättningsgarantisystem på bankunionsnivå för att säkerställa tillräckliga finansiella medel för att underbygga samtliga insättares förtroende och därigenom värna den finansiella stabiliteten.
  Ett fungerande europeiskt insättningsgarantisystem
  kommer att öka bankunionens motståndskraft i framtida kriser genom en vidare riskdelning och erbjuda likvärdigt skydd för försäkrade insättare, till stöd för en korrekt fungerande inre marknad.
  Detta förutsätter dock att alla medlemstater skapade likvärdiga villkor när de införde direktiv 2014/49/EU, vilket kommissionen nu fram till den 31 december 2016 håller på att granska i en utvärdering inom ramen för en rapport. I enlighet med sina riktlinjer om bättre lagstiftning kommer kommissionen till samma datum att genomföra en konsekvensbedömning av det framlagda förslaget, där man bland annat också beaktar institutsskyddsaspekterna. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Även om direktiv 2014/49/EU avsevärt förbättrar de nationella systemens kapacitet för att ersätta insättare behövs effektivare insättningsgarantisystem på bankunionsnivå för att säkerställa tillräckliga finansiella medel för att underbygga samtliga insättares förtroende och därigenom värna den finansiella stabiliteten.
  Det europeiska insättningsgarantisystemet
  kommer att öka bankunionens motståndskraft i framtida kriser genom en vidare riskdelning och erbjuda likvärdigt skydd för försäkrade insättare, till stöd för en korrekt fungerande inre marknad.

Även om direktiv 2014/49/EU avsevärt förbättrar de nationella systemens kapacitet för att ersätta insättare behövs
  i förekommande fall
  effektivare insättningsgarantisystem på bankunionsnivå för att säkerställa tillräckliga finansiella medel för att underbygga samtliga insättares förtroende och därigenom värna den finansiella stabiliteten.
  Ett fungerande europeiskt insättningsgarantisystem
  kommer att öka bankunionens motståndskraft i framtida kriser genom en vidare riskdelning och erbjuda likvärdigt skydd för försäkrade insättare, till stöd för en korrekt fungerande inre marknad.
  Detta förutsätter dock att alla medlemstater skapade likvärdiga villkor när de införde direktiv 2014/49/EU, vilket kommissionen nu fram till den 31 december 2016 håller på att granska i en utvärdering inom ramen för en rapport. I enlighet med sina riktlinjer om bättre lagstiftning kommer kommissionen till samma datum att genomföra en konsekvensbedömning av det framlagda förslaget, där man bland annat också beaktar institutsskyddsaspekterna.

Motivering

I artikel 19.5 i direktiv 2014/49/EU anges det att kommissionen senast 2019 ska lägga fram en rapport om de nationella garantisystemens funktionssätt i ett europeiskt system. Eftersom det nu föreliggande förslaget till förordning lades fram före offentliggörandet, och direkt bygger på fungerande nationella garantisystem, bör kommissionens rapport läggas fram redan i år så att diskussionen kan utgå från de faktiska omständigheterna. Detsamma gäller den konsekvensbedömning som ska genomföras.

Ändringsrekommendation 3

Skäl 15

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| För att säkerställa lika villkor inom den inre marknaden som helhet är denna förordning förenlig med direktiv 2014/49/EU. Den kompletterar reglerna och principerna i det direktivet för att säkerställa att det europeiska garantisystemet fungerar korrekt och att detta får tillräcklig finansiering. Den relevanta lag om insättningsgaranti som ska tillämpas inom ramverket för det europeiska insättningsgarantisystemet kommer därför att vara i överensstämmelse med den som tillämpas av de nationella insättningsgarantisystemen eller av de utsedda myndigheterna i de icke deltagande medlemsstaterna, harmoniserad genom direktiv 2014/49/EU. | För att säkerställa lika villkor inom den inre marknaden som helhet är denna förordning förenlig med direktiv 2014/49/EU. Den kompletterar reglerna och principerna i det direktivet för att säkerställa att det europeiska garantisystemet fungerar korrekt och att detta får tillräcklig finansiering.
  Den beaktar därvid framför allt det ömsesidiga beroendet mellan en stabil ekonomi och de lokala och regionala bankernas samt utvecklingsbankernas verksamhet. Dessa institut tillhandahåller i första hand finansiellt stöd till stimulansåtgärder på lokal, regional och nationell nivå.
  Den relevanta lag om insättningsgaranti som ska tillämpas inom ramverket för det europeiska insättningsgarantisystemet kommer därför att vara i överensstämmelse med den som tillämpas av de nationella insättningsgarantisystemen eller av de utsedda myndigheterna i de icke deltagande medlemsstaterna, harmoniserad genom direktiv 2014/49/EU. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

För att säkerställa lika villkor inom den inre marknaden som helhet är denna förordning förenlig med direktiv 2014/49/EU. Den kompletterar reglerna och principerna i det direktivet för att säkerställa att det europeiska garantisystemet fungerar korrekt och att detta får tillräcklig finansiering. Den relevanta lag om insättningsgaranti som ska tillämpas inom ramverket för det europeiska insättningsgarantisystemet kommer därför att vara i överensstämmelse med den som tillämpas av de nationella insättningsgarantisystemen eller av de utsedda myndigheterna i de icke deltagande medlemsstaterna, harmoniserad genom direktiv 2014/49/EU.

För att säkerställa lika villkor inom den inre marknaden som helhet är denna förordning förenlig med direktiv 2014/49/EU. Den kompletterar reglerna och principerna i det direktivet för att säkerställa att det europeiska garantisystemet fungerar korrekt och att detta får tillräcklig finansiering.
  Den beaktar därvid framför allt det ömsesidiga beroendet mellan en stabil ekonomi och de lokala och regionala bankernas samt utvecklingsbankernas verksamhet. Dessa institut tillhandahåller i första hand finansiellt stöd till stimulansåtgärder på lokal, regional och nationell nivå.
  Den relevanta lag om insättningsgaranti som ska tillämpas inom ramverket för det europeiska insättningsgarantisystemet kommer därför att vara i överensstämmelse med den som tillämpas av de nationella insättningsgarantisystemen eller av de utsedda myndigheterna i de icke deltagande medlemsstaterna, harmoniserad genom direktiv 2014/49/EU.

Motivering

Ändringsförslaget syftar till att se till att de offentligägda bankernas roll beaktas på ett lämpligt sätt i förslaget.

Ändringsrekommendation 4

Artikel 1.3

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Artikel 2 ska ersättas med följande: | Artikel 2 ska ersättas med följande: |
| ”Artikel 2
  Tillämpningsområde | ”Artikel 2
  Tillämpningsområde |
| 1.   Med avseende på den gemensamma resolutionsmekanismen ska denna förordning tillämpas på följande enheter: | 1.   Med avseende på den gemensamma resolutionsmekanismen ska denna förordning tillämpas på följande enheter: |
| a) | Kreditinstitut som är etablerade i en deltagande medlemsstat. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Artikel 2 ska ersättas med följande:

Artikel 2 ska ersättas med följande:

”Artikel 2

Tillämpningsområde

”Artikel 2

Tillämpningsområde

1.   Med avseende på den gemensamma resolutionsmekanismen ska denna förordning tillämpas på följande enheter:

1.   Med avseende på den gemensamma resolutionsmekanismen ska denna förordning tillämpas på följande enheter:

a)

Kreditinstitut som är etablerade i en deltagande medlemsstat.

| a) | Kreditinstitut som är etablerade i en deltagande medlemsstat. |
| --- | --- |

a)

Kreditinstitut som är etablerade i en deltagande medlemsstat.

| b) | Moderföretag, inbegripet finansiella holdingföretag och blandade finansiella holdingbolag, som är etablerade i en deltagande medlemsstat, när de omfattas av gruppbaserad tillsyn av ECB i enlighet med artikel 4.1 g i förordning (EU) nr 1024/2013. |
| --- | --- |

b)

Moderföretag, inbegripet finansiella holdingföretag och blandade finansiella holdingbolag, som är etablerade i en deltagande medlemsstat, när de omfattas av gruppbaserad tillsyn av ECB i enlighet med artikel 4.1 g i förordning (EU) nr 1024/2013.

| b) | Moderföretag, inbegripet finansiella holdingföretag och blandade finansiella holdingbolag, som är etablerade i en deltagande medlemsstat, när de omfattas av gruppbaserad tillsyn av ECB i enlighet med artikel 4.1 g i förordning (EU) nr 1024/2013. |
| --- | --- |

b)

Moderföretag, inbegripet finansiella holdingföretag och blandade finansiella holdingbolag, som är etablerade i en deltagande medlemsstat, när de omfattas av gruppbaserad tillsyn av ECB i enlighet med artikel 4.1 g i förordning (EU) nr 1024/2013.

| c) | Värdepappersföretag och finansiella institut som är etablerade i en deltagande medlemsstat när de omfattas av gruppbaserad tillsyn av ECB över moderföretaget i enlighet med artikel 4.1 g i förordning (EU) nr 1024/2013. |
| --- | --- |

c)

Värdepappersföretag och finansiella institut som är etablerade i en deltagande medlemsstat när de omfattas av gruppbaserad tillsyn av ECB över moderföretaget i enlighet med artikel 4.1 g i förordning (EU) nr 1024/2013.

| c) | Värdepappersföretag och finansiella institut som är etablerade i en deltagande medlemsstat när de omfattas av gruppbaserad tillsyn av ECB över moderföretaget i enlighet med artikel 4.1 g i förordning (EU) nr 1024/2013. |
| --- | --- |

c)

Värdepappersföretag och finansiella institut som är etablerade i en deltagande medlemsstat när de omfattas av gruppbaserad tillsyn av ECB över moderföretaget i enlighet med artikel 4.1 g i förordning (EU) nr 1024/2013.

2.   Med avseende på det europeiska insättningsgarantisystemet ska denna förordning tillämpas på följande enheter:

2.   Med avseende på det europeiska insättningsgarantisystemet ska denna förordning tillämpas på följande enheter:

| a) | Deltagande insättningsgarantisystem enligt definition i artikel 3.1a.1 |
| --- | --- |

a)

Deltagande insättningsgarantisystem enligt definition i artikel 3.1a.1

| a) | Deltagande insättningsgarantisystem enligt definition i artikel 3.1a.1 |
| --- | --- |

a)

Deltagande insättningsgarantisystem enligt definition i artikel 3.1a.1

| b) | Kreditinstitut som är knutna till deltagande insättningsgarantisystem. |
| --- | --- |

b)

Kreditinstitut som är knutna till deltagande insättningsgarantisystem.

| b) | Kreditinstitut som är knutna till deltagande insättningsgarantisystem. |
| --- | --- |

b)

Kreditinstitut som är knutna till deltagande insättningsgarantisystem.

3.
     
  Med avseende på det europeiska insättningsgarantisystemet ska denna förordning emellertid inte tillämpas på utvecklingsbanker i den mening som avses i artikel 3.1.16 (ny).

Om denna förordning ger upphov till rättigheter eller skyldigheter för ett deltagande garantisystem som förvaltas av en utsedd myndighet enligt definition i artikel 2.1.18 i direktiv 2014/49/EU anses de rättigheterna eller skyldigheterna tillhöra den utsedda myndigheten.”

Om denna förordning ger upphov till rättigheter eller skyldigheter för ett deltagande garantisystem som förvaltas av en utsedd myndighet enligt definition i artikel 2.1.18 i direktiv 2014/49/EU anses de rättigheterna eller skyldigheterna tillhöra den utsedda myndigheten.”

Motivering

Utvecklingsbankerna skiljer sig kraftigt från de gängse bankmodellerna. Även om de återfinansierar sig på kapitalmarknaden innebär deras verksamhet en mycket låg solvensrisk till följd av det tillgängliga kapitalets karaktär och omfattning. De bör därför undantas från insättningsgarantisystemets krav.

Ändringsrekommendation 5

Artikel 1.4

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Artikel 3 ska ändras på följande sätt: | Artikel 3 ska ändras på följande sätt: |
| a) | I punkt 1 ska följande led läggas till som leden 55–57: |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Artikel 3 ska ändras på följande sätt:

Artikel 3 ska ändras på följande sätt:

a)

I punkt 1 ska följande led läggas till som leden 55–57:

| a) | I punkt 1 ska följande led läggas till som leden
  16 (nytt) samt
  55–57: |
| --- | --- |

a)

I punkt 1 ska följande led läggas till som leden
  16 (nytt) samt
  55–57:

| | ”16) | (nytt) utvecklingsbank: ett företag eller en enhet som inrättas av en medlemsstat på central eller regional nivå och som beviljar subventionerade lån på icke-konkurrensutsatt och icke-vinstdrivande grund, med syfte att främja statens allmänpolitiska mål, förutsatt att den staten har en skyldighet att skydda företagets eller enhetens ekonomiska grund och upprätthålla dess existens under hela dess livslängd eller förutsatt att åtminstone 90 % av företagets eller enhetens ursprungliga finansiering eller dess subventionerade beviljade lån direkt eller indirekt garanteras av medlemsstaten på central eller regional nivå.” |
| --- | --- | --- |

”16)

(nytt) utvecklingsbank: ett företag eller en enhet som inrättas av en medlemsstat på central eller regional nivå och som beviljar subventionerade lån på icke-konkurrensutsatt och icke-vinstdrivande grund, med syfte att främja statens allmänpolitiska mål, förutsatt att den staten har en skyldighet att skydda företagets eller enhetens ekonomiska grund och upprätthålla dess existens under hela dess livslängd eller förutsatt att åtminstone 90 % av företagets eller enhetens ursprungliga finansiering eller dess subventionerade beviljade lån direkt eller indirekt garanteras av medlemsstaten på central eller regional nivå.”

| | ”55) | deltagande insättningsgarantisystem: insättningsgarantisystem som definieras i artikel 2.1.1 i direktiv 2014/49/EU som inrättats och officiellt erkänns i en deltagande medlemsstat. |
| --- | --- | --- |

”55)

deltagande insättningsgarantisystem: insättningsgarantisystem som definieras i artikel 2.1.1 i direktiv 2014/49/EU som inrättats och officiellt erkänns i en deltagande medlemsstat.

| | ”55) | deltagande insättningsgarantisystem: insättningsgarantisystem som definieras i artikel 2.1.1 i direktiv 2014/49/EU som inrättats och officiellt erkänns i en deltagande medlemsstat. |
| --- | --- | --- |

”55)

deltagande insättningsgarantisystem: insättningsgarantisystem som definieras i artikel 2.1.1 i direktiv 2014/49/EU som inrättats och officiellt erkänns i en deltagande medlemsstat.

| | 56) | utbetalningshändelse: förekomsten av indisponibla insättningar som definieras i artikel 2.1.8 i direktiv 2014/49/EU i förhållande till ett kreditinstitut knutet till ett deltagande insättningsgarantisystem. |
| --- | --- | --- |

56)

utbetalningshändelse: förekomsten av indisponibla insättningar som definieras i artikel 2.1.8 i direktiv 2014/49/EU i förhållande till ett kreditinstitut knutet till ett deltagande insättningsgarantisystem.

| | 56) | utbetalningshändelse: förekomsten av indisponibla insättningar som definieras i artikel 2.1.8 i direktiv 2014/49/EU i förhållande till ett kreditinstitut knutet till ett deltagande insättningsgarantisystem. |
| --- | --- | --- |

56)

utbetalningshändelse: förekomsten av indisponibla insättningar som definieras i artikel 2.1.8 i direktiv 2014/49/EU i förhållande till ett kreditinstitut knutet till ett deltagande insättningsgarantisystem.

| | 57) | insättningsgarantifondens tillgängliga finansiella medel: kontanter, insättningar och lågrisktillgångar som kan likvideras inom en tidsperiod som inte överstiger den tidsgräns som anges i artikel 8.1 i direktiv 2014/49/EU.”. |
| --- | --- | --- |

57)

insättningsgarantifondens tillgängliga finansiella medel: kontanter, insättningar och lågrisktillgångar som kan likvideras inom en tidsperiod som inte överstiger den tidsgräns som anges i artikel 8.1 i direktiv 2014/49/EU.”.

| | 57) | insättningsgarantifondens tillgängliga finansiella medel: kontanter, insättningar och lågrisktillgångar som kan likvideras inom en tidsperiod som inte överstiger den tidsgräns som anges i artikel 8.1 i direktiv 2014/49/EU.” |
| --- | --- | --- |

57)

insättningsgarantifondens tillgängliga finansiella medel: kontanter, insättningar och lågrisktillgångar som kan likvideras inom en tidsperiod som inte överstiger den tidsgräns som anges i artikel 8.1 i direktiv 2014/49/EU.”

Motivering

Definitionen i avsnitt 1 artikel 3.27 i förordning (EU) 2015/63 bör användas. Den är nämligen att föredra för enhetlighetens skull, eftersom alla grundläggande inslag ingår i den och man bör undvika olika definitioner i olika rättsakter.

Ändringsrekommendation 6

Artikel 74c.5

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Kommissionen ska
  ges befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 93
  för att specificera en riskbaserad metod för beräkning av bidrag i enlighet med punkt 2 i denna artikel. | Kommissionen ska
  lägga fram förslag
  för att specificera en riskbaserad metod för beräkning av bidrag i enlighet med punkt 2 i denna artikel. |
| Den ska
  anta en delegerad akt
  som specificerar metoden för beräkning av de bidrag som ska inbetalas till deltagande insättningsgarantisystem och, endast för återförsäkringsperioden, till insättningsgarantifonden.
  I denna delegerade akt ska b
  eräkningen grunda sig på de garanterade insättningarnas belopp och varje kreditinstituts risknivå i förhållande till samtliga övriga kreditinstitut som är knutna till samma deltagande insättningsgarantisystem. | Den ska
  föreslå en bestämmelse
  som specificerar metoden för beräkning av de bidrag som ska inbetalas till deltagande insättningsgarantisystem och, endast för återförsäkringsperioden, till insättningsgarantifonden.
  B
  eräkningen
  ska
  grunda sig på de garanterade insättningarnas belopp och varje kreditinstituts risknivå i förhållande till samtliga övriga kreditinstitut som är knutna till samma deltagande insättningsgarantisystem.
  Här ska även förekomsten av ytterligare frivilliga, nationella garantisystem beaktas. |
| Den ska
  anta en delegerad akt
  som specificerar metoden för beräkning av de bidrag som ska inbetalas till insättningsgarantifonden från och med återförsäkringsperioden.
  I denna andra delegerade akt ska b
  eräkningen grunda sig på de garanterade insättningarnas belopp och varje kreditinstituts risknivå i förhållande till samtliga övriga kreditinstitut som avses i artikel 2.2 b Båda delegerade akter ska inkludera en beräkningsformel, specifika indikatorer, riskkategorier för medlemmar, trösklar för riskvikter som tilldelas specifika riskkategorier och andra nödvändiga komponenter. Risknivån ska bedömas på grundval av följande kriterier: | Den ska
  föreslå en andra bestämmelse
  som specificerar metoden för beräkning av de bidrag som ska inbetalas till insättningsgarantifonden från och med återförsäkringsperioden.
  B
  eräkningen
  ska
  grunda sig på de garanterade insättningarnas belopp och varje kreditinstituts risknivå i förhållande till samtliga övriga kreditinstitut som avses i artikel 2.2 b. Båda delegerade akter ska inkludera en beräkningsformel, specifika indikatorer, riskkategorier för medlemmar, trösklar för riskvikter som tilldelas specifika riskkategorier och andra nödvändiga komponenter. Risknivån ska bedömas på grundval av följande kriterier: |
| a) | Nivån på institutets kapacitet att absorbera förluster. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Kommissionen ska
  ges befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 93
  för att specificera en riskbaserad metod för beräkning av bidrag i enlighet med punkt 2 i denna artikel.

Kommissionen ska
  lägga fram förslag
  för att specificera en riskbaserad metod för beräkning av bidrag i enlighet med punkt 2 i denna artikel.

Den ska
  anta en delegerad akt
  som specificerar metoden för beräkning av de bidrag som ska inbetalas till deltagande insättningsgarantisystem och, endast för återförsäkringsperioden, till insättningsgarantifonden.
  I denna delegerade akt ska b
  eräkningen grunda sig på de garanterade insättningarnas belopp och varje kreditinstituts risknivå i förhållande till samtliga övriga kreditinstitut som är knutna till samma deltagande insättningsgarantisystem.

Den ska
  föreslå en bestämmelse
  som specificerar metoden för beräkning av de bidrag som ska inbetalas till deltagande insättningsgarantisystem och, endast för återförsäkringsperioden, till insättningsgarantifonden.
  B
  eräkningen
  ska
  grunda sig på de garanterade insättningarnas belopp och varje kreditinstituts risknivå i förhållande till samtliga övriga kreditinstitut som är knutna till samma deltagande insättningsgarantisystem.
  Här ska även förekomsten av ytterligare frivilliga, nationella garantisystem beaktas.

Den ska
  anta en delegerad akt
  som specificerar metoden för beräkning av de bidrag som ska inbetalas till insättningsgarantifonden från och med återförsäkringsperioden.
  I denna andra delegerade akt ska b
  eräkningen grunda sig på de garanterade insättningarnas belopp och varje kreditinstituts risknivå i förhållande till samtliga övriga kreditinstitut som avses i artikel 2.2 b Båda delegerade akter ska inkludera en beräkningsformel, specifika indikatorer, riskkategorier för medlemmar, trösklar för riskvikter som tilldelas specifika riskkategorier och andra nödvändiga komponenter. Risknivån ska bedömas på grundval av följande kriterier:

Den ska
  föreslå en andra bestämmelse
  som specificerar metoden för beräkning av de bidrag som ska inbetalas till insättningsgarantifonden från och med återförsäkringsperioden.
  B
  eräkningen
  ska
  grunda sig på de garanterade insättningarnas belopp och varje kreditinstituts risknivå i förhållande till samtliga övriga kreditinstitut som avses i artikel 2.2 b. Båda delegerade akter ska inkludera en beräkningsformel, specifika indikatorer, riskkategorier för medlemmar, trösklar för riskvikter som tilldelas specifika riskkategorier och andra nödvändiga komponenter. Risknivån ska bedömas på grundval av följande kriterier:

a)

Nivån på institutets kapacitet att absorbera förluster.

| a) | Nivån på institutets kapacitet att absorbera förluster. |
| --- | --- |

a)

Nivån på institutets kapacitet att absorbera förluster.

| b) | Institutets förmåga att uppfylla sina skyldigheter på lång och kort sikt. |
| --- | --- |

b)

Institutets förmåga att uppfylla sina skyldigheter på lång och kort sikt.

| b) | Institutets förmåga att uppfylla sina skyldigheter på lång och kort sikt. |
| --- | --- |

b)

Institutets förmåga att uppfylla sina skyldigheter på lång och kort sikt.

| c) | Stabiliteten och mångfalden i institutens finansieringskällor och deras obelastade höglikvida tillgångar. |
| --- | --- |

c)

Stabiliteten och mångfalden i institutens finansieringskällor och deras obelastade höglikvida tillgångar.

| c) | Förekomsten av ett fungerande institutionellt skyddssystem i enlighet med artikel 113.7 i förordning (EU) nr 575/2013 om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag samt artikel 4 i direktiv 2014/49/EU om insättningsgarantisystem. |
| --- | --- |

c)

Förekomsten av ett fungerande institutionellt skyddssystem i enlighet med artikel 113.7 i förordning (EU) nr 575/2013 om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag samt artikel 4 i direktiv 2014/49/EU om insättningsgarantisystem.

| d) | Kvaliteten på institutets tillgångar. |
| --- | --- |

d)

Kvaliteten på institutets tillgångar.

| d) | Stabiliteten och mångfalden i institutens finansieringskällor och deras obelastade höglikvida tillgångar. |
| --- | --- |

d)

Stabiliteten och mångfalden i institutens finansieringskällor och deras obelastade höglikvida tillgångar.

| e) | Institutets affärsmodell och förvaltning. |
| --- | --- |

e)

Institutets affärsmodell och förvaltning.

| e) | Kvaliteten på institutets tillgångar. |
| --- | --- |

e)

Kvaliteten på institutets tillgångar.

| f) | Graden av belastning i institutets tillgångar. |
| --- | --- |

f)

Graden av belastning i institutets tillgångar.

| f) | Institutets affärsmodell och förvaltning. |
| --- | --- |

f)

Institutets affärsmodell och förvaltning.

| g) | Graden av belastning i institutets tillgångar. |
| --- | --- |

g)

Graden av belastning i institutets tillgångar.

Motivering

Ändringen syftar för det första till att anpassa beräkningsmetoden för kreditinstitut som har frivilliga garantisystem. Man måste se till att incitamentet att bibehålla frivilliga (ytterligare) system inte undergrävs genom en dubbel betalningsskyldighet. Dessutom bör det klargöras att beräkningsmetoden inte ska beslutas av kommissionen på egen hand utan fastställas genom ordinarie lagstiftningsförfarande.

II.   POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

Inledande kommentarer

| 1. | Europeiska regionkommittén konstaterar att den globala ekonomiska krisen har ökat allmänhetens misstro mot stora delar av banksektorn. Vissa storbankers högriskspekulationer bidrog i hög grad till denna kris eller var närmare bestämt en av flera orsaker till finanssystemens kollaps. ”Räddningspaketen” till systemviktiga banker var nödvändiga ur samhällsekonomisk synvinkel men väckte stark kritik hos medborgarna mot att medlemsstaterna tog på sig ansvaret för de framför allt privatägda finansinstitutens riskfyllda affärer. Det är därför ytterst viktigt att se till att föreliggande förslag om ett europeiskt insättningsgarantisystem stärker medborgarnas förtroende för den europeiska banksektorn i lika hög grad i samtliga medlemsstater. |
| --- | --- |

1.

Europeiska regionkommittén konstaterar att den globala ekonomiska krisen har ökat allmänhetens misstro mot stora delar av banksektorn. Vissa storbankers högriskspekulationer bidrog i hög grad till denna kris eller var närmare bestämt en av flera orsaker till finanssystemens kollaps. ”Räddningspaketen” till systemviktiga banker var nödvändiga ur samhällsekonomisk synvinkel men väckte stark kritik hos medborgarna mot att medlemsstaterna tog på sig ansvaret för de framför allt privatägda finansinstitutens riskfyllda affärer. Det är därför ytterst viktigt att se till att föreliggande förslag om ett europeiskt insättningsgarantisystem stärker medborgarnas förtroende för den europeiska banksektorn i lika hög grad i samtliga medlemsstater.

| 2. | Det finns ett tydligt samband mellan medlemsstaternas ekonomiska stabilitet och stabiliteten hos de banker som är etablerade i dem. Ett europeiskt bankunionssystem får därför inte betraktas isolerat utan måste alltid kompletteras med åtgärder för ekonomisk styrning på medlemsstatsnivå för att åstadkomma och garantera ekonomisk stabilitet. I vissa medlemsstater leder t.ex. nationella insolvensbestämmelser till orimligt långa förfaranden, som gör att verkställbara titlar bara kan erhållas med stor försening. Dessa bestämmelser strider mot målen i kommissionens förslag, eftersom de tydligt försvårar eller till och med gör det praktiskt omöjligt att avveckla banker när ansvarskyldighet uppstår. |
| --- | --- |

2.

Det finns ett tydligt samband mellan medlemsstaternas ekonomiska stabilitet och stabiliteten hos de banker som är etablerade i dem. Ett europeiskt bankunionssystem får därför inte betraktas isolerat utan måste alltid kompletteras med åtgärder för ekonomisk styrning på medlemsstatsnivå för att åstadkomma och garantera ekonomisk stabilitet. I vissa medlemsstater leder t.ex. nationella insolvensbestämmelser till orimligt långa förfaranden, som gör att verkställbara titlar bara kan erhållas med stor försening. Dessa bestämmelser strider mot målen i kommissionens förslag, eftersom de tydligt försvårar eller till och med gör det praktiskt omöjligt att avveckla banker när ansvarskyldighet uppstår.

| 3. | ReK välkomnar i detta sammanhang kommissionens ansträngningar när det gäller bankunionen, vilka ska återställa medborgarnas förtroende. Bank- och finanskrisen har visat på svagheter i banksystemet, som systematiskt måste rättas till under nästa fas. Direktivet om insättningsgarantisystem från 2014 liksom direktivet om återhämtning och resolution av kreditinstitut och värdepappersföretag har bidragit avsevärt till detta, men direktiven har ännu inte genomförts i alla medlemsstater. Här bör det också påpekas att förslaget föreskriver att medlemsstaterna ska bibehålla de nationella insättningsgarantifonder som redan inrättats vid sidan av den gemensamma europeiska fonden, åtminstone till dess att en fullständig försäkring uppnåtts inom ramen för insättningsgarantisystemet. |
| --- | --- |

3.

ReK välkomnar i detta sammanhang kommissionens ansträngningar när det gäller bankunionen, vilka ska återställa medborgarnas förtroende. Bank- och finanskrisen har visat på svagheter i banksystemet, som systematiskt måste rättas till under nästa fas. Direktivet om insättningsgarantisystem från 2014 liksom direktivet om återhämtning och resolution av kreditinstitut och värdepappersföretag har bidragit avsevärt till detta, men direktiven har ännu inte genomförts i alla medlemsstater. Här bör det också påpekas att förslaget föreskriver att medlemsstaterna ska bibehålla de nationella insättningsgarantifonder som redan inrättats vid sidan av den gemensamma europeiska fonden, åtminstone till dess att en fullständig försäkring uppnåtts inom ramen för insättningsgarantisystemet.

| 4. | Kommittén konstaterar att övergången från ett nationellt till ett europeiskt insättningsgarantisystem är ett avgörande steg som i princip, även om det är riskfyllt, skulle kunna trygga EU-medborgarnas insättningar. Detta förutsätter dock att kommissionen först gör en konsekvensbedömning, att direktivet om insättningsgarantisystem genomförs i alla medlemsstater och att befintliga risker minimeras. Endast så kan systemet inte bara skydda insättningarna, utan också stärka den finansiella stabiliteten genom att ytterligare försvaga kopplingen mellan bankerna och statsskulden. |
| --- | --- |

4.

Kommittén konstaterar att övergången från ett nationellt till ett europeiskt insättningsgarantisystem är ett avgörande steg som i princip, även om det är riskfyllt, skulle kunna trygga EU-medborgarnas insättningar. Detta förutsätter dock att kommissionen först gör en konsekvensbedömning, att direktivet om insättningsgarantisystem genomförs i alla medlemsstater och att befintliga risker minimeras. Endast så kan systemet inte bara skydda insättningarna, utan också stärka den finansiella stabiliteten genom att ytterligare försvaga kopplingen mellan bankerna och statsskulden.

| 5. | ReK anser att alla medlemsstater först och främst bör genomföra direktivet om insättningsgarantisystem, innan ett europeiskt insättningsgarantisystem övervägs. Detta gäller särskilt med hänsyn till de harmoniserade bestämmelserna om finansiering av insättningsgarantisystem och möjligheterna att använda medel (inklusive preventiva respektive institutsskyddande åtgärder). Att inrätta ett europeiskt insättningsgarantisystem utan att först säkerställa en harmonisering av de nationella garantisystemen skulle frånta de medlemsstater som ännu inte har genomfört direktivet om insättningsgarantisystem incitamentet att göra detta. Under inga omständigheter får det europeiska insättningsgarantisystemet leda till att stabila och effektiva fonder hålls ansvariga för instabila system utan att kunna påverka riskhanteringen av dem. I detta sammanhang bör det även påpekas att det i direktivet om insättningsgarantisystem faktiskt anges att en rapport om samarbetet mellan de nationella insättningsgarantisystemen ska läggas fram senast 2019. En sådan rapport vore en förutsättning för införandet av ett europeiskt insättningsgarantisystem. |
| --- | --- |

5.

ReK anser att alla medlemsstater först och främst bör genomföra direktivet om insättningsgarantisystem, innan ett europeiskt insättningsgarantisystem övervägs. Detta gäller särskilt med hänsyn till de harmoniserade bestämmelserna om finansiering av insättningsgarantisystem och möjligheterna att använda medel (inklusive preventiva respektive institutsskyddande åtgärder). Att inrätta ett europeiskt insättningsgarantisystem utan att först säkerställa en harmonisering av de nationella garantisystemen skulle frånta de medlemsstater som ännu inte har genomfört direktivet om insättningsgarantisystem incitamentet att göra detta. Under inga omständigheter får det europeiska insättningsgarantisystemet leda till att stabila och effektiva fonder hålls ansvariga för instabila system utan att kunna påverka riskhanteringen av dem. I detta sammanhang bör det även påpekas att det i direktivet om insättningsgarantisystem faktiskt anges att en rapport om samarbetet mellan de nationella insättningsgarantisystemen ska läggas fram senast 2019. En sådan rapport vore en förutsättning för införandet av ett europeiskt insättningsgarantisystem.

| 6. | Vi bekräftar här ännu en gång de synpunkter som framfördes i yttrandet om ”Uppföljning till de fem ordförandenas rapport: Färdigställandet av EU:s ekonomiska och monetära union”. |
| --- | --- |

6.

Vi bekräftar här ännu en gång de synpunkter som framfördes i yttrandet om ”Uppföljning till de fem ordförandenas rapport: Färdigställandet av EU:s ekonomiska och monetära union”.

| 7. | Kommittén konstaterar att medlemsstaternas banker skiljer sig kraftigt åt till sin utformning och storlek liksom till sina arbetsmetoder. Dessutom finns det olika modeller för ägande- och stödstrukturer, vilket i sin tur kan leda till avsevärda skillnader i den strategiska inriktningen, riskbeteendet och agerandet på marknaden. |
| --- | --- |

7.

Kommittén konstaterar att medlemsstaternas banker skiljer sig kraftigt åt till sin utformning och storlek liksom till sina arbetsmetoder. Dessutom finns det olika modeller för ägande- och stödstrukturer, vilket i sin tur kan leda till avsevärda skillnader i den strategiska inriktningen, riskbeteendet och agerandet på marknaden.

| 8. | ReK anser att en diversifiering av modellerna kan bli en fördel i kristider. De olika nationella och regionala särdragen kräver i regel en strategi som utformats för den specifika situationen. För att inte bara bibehålla utan också stärka EU:s och dess medlemsstaters konkurrenskraft måste befintliga och välfungerade system infogas i ett europeiskt insättningsgarantisystem. |
| --- | --- |

8.

ReK anser att en diversifiering av modellerna kan bli en fördel i kristider. De olika nationella och regionala särdragen kräver i regel en strategi som utformats för den specifika situationen. För att inte bara bibehålla utan också stärka EU:s och dess medlemsstaters konkurrenskraft måste befintliga och välfungerade system infogas i ett europeiskt insättningsgarantisystem.

| 9. | De europeiska bankerna spelar också en viktig roll för företagen inom och utanför EU, och som grundval för den europeiska ekonomin bidrar de också till den europeiska inre marknadens funktion. Att allmänheten och företagen har ett grundläggande förtroende för banker och finansinstitut är en nödvändig förutsättning för offentliga och privata investeringar i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

9.

De europeiska bankerna spelar också en viktig roll för företagen inom och utanför EU, och som grundval för den europeiska ekonomin bidrar de också till den europeiska inre marknadens funktion. Att allmänheten och företagen har ett grundläggande förtroende för banker och finansinstitut är en nödvändig förutsättning för offentliga och privata investeringar i medlemsstaterna.

De offentligägda bankernas roll inom EU

| 10. | ReK konstaterar att det trots bankkrisens förödande effekter på den europeiska ekonomin och på instituten i olika medlemsstater finns en rad exempel på att medborgarnas tillgångar också i dessa tider skyddades på ett klanderfritt sätt. |
| --- | --- |

10.

ReK konstaterar att det trots bankkrisens förödande effekter på den europeiska ekonomin och på instituten i olika medlemsstater finns en rad exempel på att medborgarnas tillgångar också i dessa tider skyddades på ett klanderfritt sätt.

| 11. | Tack vare sina målsättningar och sin lokala förankring lyckades de offentligägda lokala och regionala bankerna bibehålla medborgarnas förtroende även under bank- och finanskrisen. |
| --- | --- |

11.

Tack vare sina målsättningar och sin lokala förankring lyckades de offentligägda lokala och regionala bankerna bibehålla medborgarnas förtroende även under bank- och finanskrisen.

| 12. | Lokala och regionala banker är i princip inte vinstorienterade utan verkar i allmänhetens intresse. Precis som utvecklingsbankerna i medlemsstaterna arbetar också de lokala och regionala bankerna först och främst för att stärka medborgare och lokala företag. I samarbete med de lokala och regionala myndigheterna bidrar de i stor grad till att bygga och underhålla grundläggande infrastruktur samt till att finansiera små och medelstora företag, mikroföretag och uppstartsföretag. |
| --- | --- |

12.

Lokala och regionala banker är i princip inte vinstorienterade utan verkar i allmänhetens intresse. Precis som utvecklingsbankerna i medlemsstaterna arbetar också de lokala och regionala bankerna först och främst för att stärka medborgare och lokala företag. I samarbete med de lokala och regionala myndigheterna bidrar de i stor grad till att bygga och underhålla grundläggande infrastruktur samt till att finansiera små och medelstora företag, mikroföretag och uppstartsföretag.

| 13. | ReK påpekar att offentligägda banker bedriver lågriskverksamhet och att verksamheten redan regleras på nationell eller regional nivå, vilket i princip hindrar kumulering av riskfylld verksamhet eller andra risker relaterade till affärsbankers verksamhet. Offentligägda banker var inte på något sätt ansvariga för den ekonomiska krisen. I stället säkrade de ofta finansieringen inom den offentliga sektorn, när resten av finansmarknaderna blev nästan fullständigt låsta. |
| --- | --- |

13.

ReK påpekar att offentligägda banker bedriver lågriskverksamhet och att verksamheten redan regleras på nationell eller regional nivå, vilket i princip hindrar kumulering av riskfylld verksamhet eller andra risker relaterade till affärsbankers verksamhet. Offentligägda banker var inte på något sätt ansvariga för den ekonomiska krisen. I stället säkrade de ofta finansieringen inom den offentliga sektorn, när resten av finansmarknaderna blev nästan fullständigt låsta.

| 14. | Europeiska regionkommittén understryker därför att kommissionens förslag inte får leda till att offentligägda lokala och regionala banker missgynnas. Dessa bankers inriktning och arbetsmetoder får inte bli en nackdel för dem visavi de stora bankerna med gränsöverskridande verksamhet. Detsamma gäller de offentligägda utvecklingsbankerna som skiljer sig åt från de andra finansiella instituten genom sina målsättningar och arbetsmetoder. Dessa skillnader bör beaktas i samband med beräkningen av bankernas bidrag. |
| --- | --- |

14.

Europeiska regionkommittén understryker därför att kommissionens förslag inte får leda till att offentligägda lokala och regionala banker missgynnas. Dessa bankers inriktning och arbetsmetoder får inte bli en nackdel för dem visavi de stora bankerna med gränsöverskridande verksamhet. Detsamma gäller de offentligägda utvecklingsbankerna som skiljer sig åt från de andra finansiella instituten genom sina målsättningar och arbetsmetoder. Dessa skillnader bör beaktas i samband med beräkningen av bankernas bidrag.

| 15. | ReK konstaterar att mer långtgående nationella garantisystem såsom institutionella skyddssystem i många fall är ett värdefullt komplement till en ren insättningsgaranti. Ett sådant system, som i verkliga nödsituationer skyddar inte bara medborgarnas tillgångar utan hela institutet genom stöd från anslutna banker, stärker både allmänhetens och näringslivets förtroende. Dessutom kan omstruktureringarnas effekter på marknaden minimeras inom ramen för ett sådant system. |
| --- | --- |

15.

ReK konstaterar att mer långtgående nationella garantisystem såsom institutionella skyddssystem i många fall är ett värdefullt komplement till en ren insättningsgaranti. Ett sådant system, som i verkliga nödsituationer skyddar inte bara medborgarnas tillgångar utan hela institutet genom stöd från anslutna banker, stärker både allmänhetens och näringslivets förtroende. Dessutom kan omstruktureringarnas effekter på marknaden minimeras inom ramen för ett sådant system.

| 16. | Kommittén betonar i detta sammanhang uttryckligen att kommissionens förslag inte får leda till att institut som tillhör ett fungerande institutionellt skyddssystem drabbas av en avsevärt ökad börda när det gäller bidrag till Europeiska insättningsgarantifonden, vilket skulle kunna äventyra dessa beprövade institutionella skyddssystems existens. |
| --- | --- |

16.

Kommittén betonar i detta sammanhang uttryckligen att kommissionens förslag inte får leda till att institut som tillhör ett fungerande institutionellt skyddssystem drabbas av en avsevärt ökad börda när det gäller bidrag till Europeiska insättningsgarantifonden, vilket skulle kunna äventyra dessa beprövade institutionella skyddssystems existens.

Ökat fokus på riktlinjerna om bättre lagstiftning

| 17. | ReK påminner om att kommissionen den 19 maj 2015 lade fram riktlinjer om bättre lagstiftning. Inom ramen för dessa riktlinjer ska det inför framläggandet av förslag hållas ett offentligt samråd med berörda aktörer om förslagets innehåll. Ett sådant offentligt samråd, som i hög grad bidrar till att legitimera inte bara europeiska utan även nationella eller regionala lagstiftningsförslag, har dock inte hållits om det föreliggande förslaget om ett europeiskt insättningsgarantisystem. |
| --- | --- |

17.

ReK påminner om att kommissionen den 19 maj 2015 lade fram riktlinjer om bättre lagstiftning. Inom ramen för dessa riktlinjer ska det inför framläggandet av förslag hållas ett offentligt samråd med berörda aktörer om förslagets innehåll. Ett sådant offentligt samråd, som i hög grad bidrar till att legitimera inte bara europeiska utan även nationella eller regionala lagstiftningsförslag, har dock inte hållits om det föreliggande förslaget om ett europeiskt insättningsgarantisystem.

| 18. | Kommittén ställer sig kritisk till att den motivering som lagts fram inte uppfyller de kriterier som krävs enligt artiklarna 2 och 5 i subsidiaritetsprotokollet (protokoll nr 2 till fördraget om Europeiska unionen), samt till att det inte gjordes någon konsekvensbedömning innan förslaget offentliggjordes. Konsekvensbedömningar är en grundsten i bättre lagstiftning. Utan en förhandsbedömning av de ekonomiska, sociala och politiska konsekvenserna av ett lagstiftningsförslag finns det risk för att avsevärda kostnader uppstår, liksom oönskade följdverkningar. Dessutom bidrar offentliggörandet av resultaten från sådana konsekvensbedömningar på ett icke obetydligt sätt till att förbättra insynen i lagstiftningsarbetet. |
| --- | --- |

18.

Kommittén ställer sig kritisk till att den motivering som lagts fram inte uppfyller de kriterier som krävs enligt artiklarna 2 och 5 i subsidiaritetsprotokollet (protokoll nr 2 till fördraget om Europeiska unionen), samt till att det inte gjordes någon konsekvensbedömning innan förslaget offentliggjordes. Konsekvensbedömningar är en grundsten i bättre lagstiftning. Utan en förhandsbedömning av de ekonomiska, sociala och politiska konsekvenserna av ett lagstiftningsförslag finns det risk för att avsevärda kostnader uppstår, liksom oönskade följdverkningar. Dessutom bidrar offentliggörandet av resultaten från sådana konsekvensbedömningar på ett icke obetydligt sätt till att förbättra insynen i lagstiftningsarbetet.

| 19. | Vi uppmanar därför kommissionen att i efterhand genomföra de uteblivna förfarandena och lägga fram en motivering om subsidiariteten, innan förslaget diskuteras av de institutioner som deltar i lagstiftningsförfarandet. De institutioner som deltar i förfarandet kan endast komma fram till användbara resultat efter en kartläggning av alla lagstiftningsalternativ och en heltäckande bedömning av förslagets konsekvenser. Det finns allvarliga tvivel om huruvida kommissionens förslag är förenligt med subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. |
| --- | --- |

19.

Vi uppmanar därför kommissionen att i efterhand genomföra de uteblivna förfarandena och lägga fram en motivering om subsidiariteten, innan förslaget diskuteras av de institutioner som deltar i lagstiftningsförfarandet. De institutioner som deltar i förfarandet kan endast komma fram till användbara resultat efter en kartläggning av alla lagstiftningsalternativ och en heltäckande bedömning av förslagets konsekvenser. Det finns allvarliga tvivel om huruvida kommissionens förslag är förenligt med subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna.

| 20. | Kommittén påpekar i detta sammanhang att institutionella skyddssystem inte beaktas i kommissionens förslag. Konsekvenserna för de medlemsstater som redan har infört sådana system inom ramen för genomförandet av direktivet om insättningsgarantisystem från 2014 kommer sannolikt att bli stora. Kommissionen uppmanas här att redogöra för hur dessa system kommer att behandlas i de nya förslagen. |
| --- | --- |

20.

Kommittén påpekar i detta sammanhang att institutionella skyddssystem inte beaktas i kommissionens förslag. Konsekvenserna för de medlemsstater som redan har infört sådana system inom ramen för genomförandet av direktivet om insättningsgarantisystem från 2014 kommer sannolikt att bli stora. Kommissionen uppmanas här att redogöra för hur dessa system kommer att behandlas i de nya förslagen.

| 21. | Vi vill att de faktiska kvoterna för beräkning av bidrag ska ingå i själva förslaget och inte fastställas genom delegerade akter från kommissionen. Beräkningsgrunden har en kraftig styrningseffekt på de berörda finansiella instituten och på insättningsgarantisystemens stabilitet, och besluten om dem bör därför fattas under medverkan av rådet och Europaparlamentet. |
| --- | --- |

21.

Vi vill att de faktiska kvoterna för beräkning av bidrag ska ingå i själva förslaget och inte fastställas genom delegerade akter från kommissionen. Beräkningsgrunden har en kraftig styrningseffekt på de berörda finansiella instituten och på insättningsgarantisystemens stabilitet, och besluten om dem bör därför fattas under medverkan av rådet och Europaparlamentet.

En lämplig rättslig grund för ett europeiskt insättningsgarantisystem

| 22. | ReK anser att den rättsliga grunden för ett sådant förslag bör vara klausulen om komplettering av behörighet i artikel 352, snarare än artikel 114, i EUF-fördraget. Artikel 114 i EUF-fördraget möjliggör åtgärder för tillnärmning av bestämmelser i lagar och andra författningar som syftar till att upprätta den inre marknaden. Den ger dock inte unionen allmän lagstiftningsbehörighet för den inre marknaden utan syftet är att rätta till brister som hindrar den inre marknadens funktion som orsakas av skillnader i de nationella bestämmelserna. |
| --- | --- |

22.

ReK anser att den rättsliga grunden för ett sådant förslag bör vara klausulen om komplettering av behörighet i artikel 352, snarare än artikel 114, i EUF-fördraget. Artikel 114 i EUF-fördraget möjliggör åtgärder för tillnärmning av bestämmelser i lagar och andra författningar som syftar till att upprätta den inre marknaden. Den ger dock inte unionen allmän lagstiftningsbehörighet för den inre marknaden utan syftet är att rätta till brister som hindrar den inre marknadens funktion som orsakas av skillnader i de nationella bestämmelserna.

| 23. | Vi anser att förslaget om ett europeiskt insättningsgarantisystem i första hand syftar till att åstadkomma finansiell stabilitet som en grundval för Europeiska unionens ekonomiska och monetära politik och att den rättsliga grunden därför bör vara artikel 352 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

23.

Vi anser att förslaget om ett europeiskt insättningsgarantisystem i första hand syftar till att åstadkomma finansiell stabilitet som en grundval för Europeiska unionens ekonomiska och monetära politik och att den rättsliga grunden därför bör vara artikel 352 i EUF-fördraget.

Europeisk finanspolitik – skyddet av tillgångar som prioritering

| 24. | ReK efterlyser att man före införandet av ett europeiskt insättningsgarantisystem allra först undanröjer kvarvarande risker i bankernas balansräkningar. Inget av de förslag som kommissionen hittills har lagt fram på detta område är tillräckligt konkret. Rent logiskt förutsätter ett harmoniserat insättningsgarantisystem dock konkreta åtgärder för att minimera riskerna, och dessa åtgärder bör under alla omständigheter redovisas före vidare diskussioner om kommissionens förslag. |
| --- | --- |

24.

ReK efterlyser att man före införandet av ett europeiskt insättningsgarantisystem allra först undanröjer kvarvarande risker i bankernas balansräkningar. Inget av de förslag som kommissionen hittills har lagt fram på detta område är tillräckligt konkret. Rent logiskt förutsätter ett harmoniserat insättningsgarantisystem dock konkreta åtgärder för att minimera riskerna, och dessa åtgärder bör under alla omständigheter redovisas före vidare diskussioner om kommissionens förslag.

| 25. | Kommittén anser att en standardlösning för alla inte är möjlig på grund av att banksektorns strukturer skiljer sig åt mellan medlemsstaterna. I stället bör man bibehålla system som fungerar och integrera dem i ett europeiskt system. Förslaget får absolut inte kräva en omorganisering av alla system i medlemsstaterna, vilket skulle leda till avsevärda kostnader och framför allt stor osäkerhet avseende funktionaliteten och säkerheten i bestämmelserna i fråga. |
| --- | --- |

25.

Kommittén anser att en standardlösning för alla inte är möjlig på grund av att banksektorns strukturer skiljer sig åt mellan medlemsstaterna. I stället bör man bibehålla system som fungerar och integrera dem i ett europeiskt system. Förslaget får absolut inte kräva en omorganisering av alla system i medlemsstaterna, vilket skulle leda till avsevärda kostnader och framför allt stor osäkerhet avseende funktionaliteten och säkerheten i bestämmelserna i fråga.

| 26. | ReK efterlyser en europeisk bankpolitik som fullt ut skyddar EU:s medborgare och deras tillgångar. Ett sådant system måste i första hand återställa och upprätthålla medborgarnas förtroende för att finanssystemen och finansmarknaderna fungerar. Ett europeiskt insättningsgarantisystem får å andra sidan inte leda till att högriskspekulationer främjas eller på något sätt understöds. Prioriteringen måste i stället vara att främja en sund finanspolitik med institutsmodeller som är meningsfulla ur ett makroekonomiskt perspektiv. |
| --- | --- |

26.

ReK efterlyser en europeisk bankpolitik som fullt ut skyddar EU:s medborgare och deras tillgångar. Ett sådant system måste i första hand återställa och upprätthålla medborgarnas förtroende för att finanssystemen och finansmarknaderna fungerar. Ett europeiskt insättningsgarantisystem får å andra sidan inte leda till att högriskspekulationer främjas eller på något sätt understöds. Prioriteringen måste i stället vara att främja en sund finanspolitik med institutsmodeller som är meningsfulla ur ett makroekonomiskt perspektiv.

| 27. | ReK anser vidare att ett europeiskt insättningsgarantisystem inte får leda till att finansiella institut som agerar konservativt missgynnas. Banker som främst deltar i högriskaffärer bör inte bara betala ett högre bidrag till insättningsgarantin utan även vara tvungna att uppfylla ytterligare bestämmelser, så att man undviker att ansvarsskyldigheten läggs över på små institut som företrädesvis agerar inom lågrisksegmentet eller endast är verksamma med att finansiera realekonomin på lokal nivå. |
| --- | --- |

27.

ReK anser vidare att ett europeiskt insättningsgarantisystem inte får leda till att finansiella institut som agerar konservativt missgynnas. Banker som främst deltar i högriskaffärer bör inte bara betala ett högre bidrag till insättningsgarantin utan även vara tvungna att uppfylla ytterligare bestämmelser, så att man undviker att ansvarsskyldigheten läggs över på små institut som företrädesvis agerar inom lågrisksegmentet eller endast är verksamma med att finansiera realekonomin på lokal nivå.

| 28. | Kommittén ställer sig kritisk till att kommissionens förslag till förordning inte innehåller tillräckligt detaljerad information om hur den planerade insättningsgarantifonden ska användas i praktiken. Det är t.ex. oklart huruvida, i vilket skede samt i vilken omfattning medlen kan användas för preventiva eller alternativa åtgärder. En ren insättningsgaranti innebär visserligen att spararna kan få ersättning för sina tillgångar till det belopp som täcks av garantin, men förhindrar inte att ansvarskyldighet kan uppstå. Att undvika att ansvarsskyldighet uppstår bör vara den främsta prioriteringen ur samhällsekonomiskt men även ur politiskt perspektiv. |
| --- | --- |

28.

Kommittén ställer sig kritisk till att kommissionens förslag till förordning inte innehåller tillräckligt detaljerad information om hur den planerade insättningsgarantifonden ska användas i praktiken. Det är t.ex. oklart huruvida, i vilket skede samt i vilken omfattning medlen kan användas för preventiva eller alternativa åtgärder. En ren insättningsgaranti innebär visserligen att spararna kan få ersättning för sina tillgångar till det belopp som täcks av garantin, men förhindrar inte att ansvarskyldighet kan uppstå. Att undvika att ansvarsskyldighet uppstår bör vara den främsta prioriteringen ur samhällsekonomiskt men även ur politiskt perspektiv.

Bryssel den 12 oktober 2016.

Markku MARKKULA

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

| 21.3.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 88/83 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 88/83

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén om En EU-handlingsplan för den cirkulära ekonomin

(2017/C 088/16)

| Föredragande: | Babette Winter (DE-PES), statssekreterare med ansvar för Europafrågor och kultur, regeringskansliet, delstaten Thüringen |
| --- | --- |
| Referensdokument: | Meddelande från kommissionen ”Att sluta kretsloppet – en EU-handlingsplan för den cirkulära ekonomin”
  COM(2015) 614 final |

Föredragande:

Babette Winter (DE-PES), statssekreterare med ansvar för Europafrågor och kultur, regeringskansliet, delstaten Thüringen

Referensdokument:

Meddelande från kommissionen ”Att sluta kretsloppet – en EU-handlingsplan för den cirkulära ekonomin”

COM(2015) 614 final

POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

Allmänna kommentarer

| 1. | Europeiska regionkommittén välkomnar kommissionens ansträngningar att genom en tydligare inriktning på kretsloppet där produkters, materials och resursers värde upprätthålls inom livscykeln inrätta en hållbar, koldioxidsnål, tekniskt avancerad, resursbesparande och resurseffektiv ekonomi som skapar varaktiga konkurrensfördelar och arbetstillfällen i EU. |
| --- | --- |

1.

Europeiska regionkommittén välkomnar kommissionens ansträngningar att genom en tydligare inriktning på kretsloppet där produkters, materials och resursers värde upprätthålls inom livscykeln inrätta en hållbar, koldioxidsnål, tekniskt avancerad, resursbesparande och resurseffektiv ekonomi som skapar varaktiga konkurrensfördelar och arbetstillfällen i EU.

| 2. | Kommittén betonar att åtgärderna i alla medlemsstater för att dessa mål ska kunna uppnås måste omfattas av samma ram, som gör det möjligt att i linje med initiativet för grön sysselsättning och den nya kompetensagendan för Europa (1) skapa sysselsättningsmöjligheter i de nya arbetsmarknadsnischer som uppstår tack vare den cirkulära ekonomin (ekologiskt hållbar byggnation, avfallshantering osv.) och utbilda arbetstagarna i enlighet med behoven. Med stöd och lämplig utbildning kan många arbetslösa komma tillbaka till arbetslivet och nya möjligheter skapas för alla arbetstagare. |
| --- | --- |

2.

Kommittén betonar att åtgärderna i alla medlemsstater för att dessa mål ska kunna uppnås måste omfattas av samma ram, som gör det möjligt att i linje med initiativet för grön sysselsättning och den nya kompetensagendan för Europa (1) skapa sysselsättningsmöjligheter i de nya arbetsmarknadsnischer som uppstår tack vare den cirkulära ekonomin (ekologiskt hållbar byggnation, avfallshantering osv.) och utbilda arbetstagarna i enlighet med behoven. Med stöd och lämplig utbildning kan många arbetslösa komma tillbaka till arbetslivet och nya möjligheter skapas för alla arbetstagare.

| 3. | Kommittén betonar att många problem som uppstår genom produktion och konsumtion i EU får konsekvenser i andra delar av världen, främst i utvecklingsländer och tillväxtekonomier, och att ändringar i produktion och konsumtion också väntas få positiva följdverkningar där. ReK erkänner det ansvar som detta ger upphov till för EU:s politiska handlande, näringsliv och samhälle och rekommenderar därför, även mot bakgrund av FN:s 2030-agenda för hållbar utveckling som trädde i kraft den 1 januari 2016, att man fokuserar på åtgärder som på internationell nivå leder till att man också utanför EU initierar de åtgärder som är nödvändiga för att skydda och bevara resurser. |
| --- | --- |

3.

Kommittén betonar att många problem som uppstår genom produktion och konsumtion i EU får konsekvenser i andra delar av världen, främst i utvecklingsländer och tillväxtekonomier, och att ändringar i produktion och konsumtion också väntas få positiva följdverkningar där. ReK erkänner det ansvar som detta ger upphov till för EU:s politiska handlande, näringsliv och samhälle och rekommenderar därför, även mot bakgrund av FN:s 2030-agenda för hållbar utveckling som trädde i kraft den 1 januari 2016, att man fokuserar på åtgärder som på internationell nivå leder till att man också utanför EU initierar de åtgärder som är nödvändiga för att skydda och bevara resurser.

| 4. | Kommittén betonar att det om det ambitiösa målet om en sluten cirkulär ekonomi ska nås behövs en politisk vilja på alla nivåer att vidta de åtgärder som krävs. Dit räknas en miljövänlig utformning av produkter och tjänster, undvikande av avfall samt återvinning, återanvändning och återbruk av material och komponenter, minskning av skadliga ingredienser och upparbetning av störsubstanser, för att främja möjligheten att reparera, återvinna och uppgradera samt hållbarheten. Det behövs också en varaktig förändring av allmänhetens medvetenhet om frågan och av konsumenternas beteende, samt en stabil marknad för produkter och material som framställts av returråvaror. |
| --- | --- |

4.

Kommittén betonar att det om det ambitiösa målet om en sluten cirkulär ekonomi ska nås behövs en politisk vilja på alla nivåer att vidta de åtgärder som krävs. Dit räknas en miljövänlig utformning av produkter och tjänster, undvikande av avfall samt återvinning, återanvändning och återbruk av material och komponenter, minskning av skadliga ingredienser och upparbetning av störsubstanser, för att främja möjligheten att reparera, återvinna och uppgradera samt hållbarheten. Det behövs också en varaktig förändring av allmänhetens medvetenhet om frågan och av konsumenternas beteende, samt en stabil marknad för produkter och material som framställts av returråvaror.

| 5. | ReK stöder rådets slutsatser om EU:s handlingsplan för den cirkulära ekonomin (2), där rådet efterlyser ett snabbt och ambitiöst genomförande av kommissionens handlingsplan för den cirkulära ekonomin och förklarar att övergången till en cirkulär ekonomi kräver långsiktiga åtaganden och åtgärder på en rad politikområden inom EU och på alla förvaltningsnivåer i medlemsstaterna, inbegripet ett aktivt engagemang från alla myndighetsnivåer i samarbetet med samtliga ekonomiska aktörer och samhällsaktörer samt medborgarna. |
| --- | --- |

5.

ReK stöder rådets slutsatser om EU:s handlingsplan för den cirkulära ekonomin (2), där rådet efterlyser ett snabbt och ambitiöst genomförande av kommissionens handlingsplan för den cirkulära ekonomin och förklarar att övergången till en cirkulär ekonomi kräver långsiktiga åtaganden och åtgärder på en rad politikområden inom EU och på alla förvaltningsnivåer i medlemsstaterna, inbegripet ett aktivt engagemang från alla myndighetsnivåer i samarbetet med samtliga ekonomiska aktörer och samhällsaktörer samt medborgarna.

| 6. | Kommittén hänvisar i detta sammanhang till att avfallssektorns tjänster ofta tillhandahålls som tjänster av allmänt ekonomiskt intresse i enlighet med artikel 14 i EUF-fördraget och att protokoll nr 26 om tjänster av allmänt intresse bland annat ger lokala och regionala myndigheter omfattande handlingsutrymme. På så sätt kan optimala regionala och lokala avfallslösningar utvecklas och genomföras. |
| --- | --- |

6.

Kommittén hänvisar i detta sammanhang till att avfallssektorns tjänster ofta tillhandahålls som tjänster av allmänt ekonomiskt intresse i enlighet med artikel 14 i EUF-fördraget och att protokoll nr 26 om tjänster av allmänt intresse bland annat ger lokala och regionala myndigheter omfattande handlingsutrymme. På så sätt kan optimala regionala och lokala avfallslösningar utvecklas och genomföras.

| 7. | Aktörer och sektorer måste samarbeta effektivt för att skapa ett cirkulärt system i stor skala. Gemensam produktutveckling, öppenhet genom informationsteknik och informationsutbyte, gemensamma system för uppgiftsinsamling, sektorsspecifika standarder och harmonisering av incitament och förmedlingsmekanismer kan uppnås genom att man inrättar plattformar och kluster i de olika sektorer där företag och politiska beslutsfattare samarbetar. |
| --- | --- |

7.

Aktörer och sektorer måste samarbeta effektivt för att skapa ett cirkulärt system i stor skala. Gemensam produktutveckling, öppenhet genom informationsteknik och informationsutbyte, gemensamma system för uppgiftsinsamling, sektorsspecifika standarder och harmonisering av incitament och förmedlingsmekanismer kan uppnås genom att man inrättar plattformar och kluster i de olika sektorer där företag och politiska beslutsfattare samarbetar.

| 8. | Kommittén anser att hela strategin för den cirkulära ekonomin för att uppnå ett genuint paradigmskifte måste bygga på att man eftersträvar de miljömässigt bästa lösningarna under hela livscykeln (vagga till vagga), oberoende av de enskilda rättsliga bestämmelser, strategier och instrument som finns i dag, vars vidareutveckling, ändring eller komplettering måste bidra till det övergripande målet. |
| --- | --- |

8.

Kommittén anser att hela strategin för den cirkulära ekonomin för att uppnå ett genuint paradigmskifte måste bygga på att man eftersträvar de miljömässigt bästa lösningarna under hela livscykeln (vagga till vagga), oberoende av de enskilda rättsliga bestämmelser, strategier och instrument som finns i dag, vars vidareutveckling, ändring eller komplettering måste bidra till det övergripande målet.

| 9. | Kommittén är övertygad om att detta enbart kan lyckas om man utöver de kortsiktiga projekt som nämns i handlingsplanen även fastställer konkreta och realistiska mål på medellång och lång sikt som gör det möjligt för alla berörda parter att på tillförlitliga grunder initiera planer och skapa infrastrukturmässiga förutsättningar. |
| --- | --- |

9.

Kommittén är övertygad om att detta enbart kan lyckas om man utöver de kortsiktiga projekt som nämns i handlingsplanen även fastställer konkreta och realistiska mål på medellång och lång sikt som gör det möjligt för alla berörda parter att på tillförlitliga grunder initiera planer och skapa infrastrukturmässiga förutsättningar.

| 10. | Kommittén rekommenderar därför, med anledning av den långdragna politiska utformnings- och genomförandeprocessen, att man har tiden fram till 2050 (3) för ögonen för att fastställa mellanliggande mål och åtgärder för tiden fram till 2030. |
| --- | --- |

10.

Kommittén rekommenderar därför, med anledning av den långdragna politiska utformnings- och genomförandeprocessen, att man har tiden fram till 2050 (3) för ögonen för att fastställa mellanliggande mål och åtgärder för tiden fram till 2030.

| 11. | Kommittén anser att man som ett viktigt första steg måste göra en kritisk inventering som visar var finansieringsprogram, stöd och regleringsåtgärder är ineffektiva eller rentav kontraproduktiva och vilka prioriterade problem som behöver åtgärdas inom vilka tidsramar. |
| --- | --- |

11.

Kommittén anser att man som ett viktigt första steg måste göra en kritisk inventering som visar var finansieringsprogram, stöd och regleringsåtgärder är ineffektiva eller rentav kontraproduktiva och vilka prioriterade problem som behöver åtgärdas inom vilka tidsramar.

| 12. | Kommittén anser att forskningsprogram, stimulansåtgärder och frivilliga instrument genom sin begränsade breddverkan endast kan fungera som stöd när man på ett lämpligt sätt ska ta itu med de utmaningar EU står inför. Som exempel på denna begränsade effektivitet kan man nämna EU:s miljölednings- och miljörevisionsordning Emas som har funnits i 20 år och hittills bara införts av runt 4 000 företag och icke-kommersiella inrättningar med omkring 10 000 verksamhetsorter i hela EU. Detta ska ställas mot de runt 30 miljoner företag som har valt att inte använda instrumentet. |
| --- | --- |

12.

Kommittén anser att forskningsprogram, stimulansåtgärder och frivilliga instrument genom sin begränsade breddverkan endast kan fungera som stöd när man på ett lämpligt sätt ska ta itu med de utmaningar EU står inför. Som exempel på denna begränsade effektivitet kan man nämna EU:s miljölednings- och miljörevisionsordning Emas som har funnits i 20 år och hittills bara införts av runt 4 000 företag och icke-kommersiella inrättningar med omkring 10 000 verksamhetsorter i hela EU. Detta ska ställas mot de runt 30 miljoner företag som har valt att inte använda instrumentet.

| 13. | Kommittén rekommenderar ambitiösa lagbestämmelser som bör gå hand i hand med understödjande åtgärder. Även innovativa ansatser som t.ex. top-runner (4) bör tillvaratas i detta syfte. Det gynnar inte bara naturresurserna och klimatet, utan framför allt också konsumenterna, som får lägre kostnader över tiden, och näringslivet, som får ett innovationsförsprång jämfört med konkurrerande ekonomier. |
| --- | --- |

13.

Kommittén rekommenderar ambitiösa lagbestämmelser som bör gå hand i hand med understödjande åtgärder. Även innovativa ansatser som t.ex. top-runner (4) bör tillvaratas i detta syfte. Det gynnar inte bara naturresurserna och klimatet, utan framför allt också konsumenterna, som får lägre kostnader över tiden, och näringslivet, som får ett innovationsförsprång jämfört med konkurrerande ekonomier.

| 14. | Kommittén konstaterar att många lokala och regionala myndigheter redan har tagit olika initiativ för att främja resurseffektivitet och en cirkulär ekonomi. Dessa initiativ är bra exempel som andra kan följa. Kommissionen bör stödja befintliga plattformar för erfarenhetsutbyte. |
| --- | --- |

14.

Kommittén konstaterar att många lokala och regionala myndigheter redan har tagit olika initiativ för att främja resurseffektivitet och en cirkulär ekonomi. Dessa initiativ är bra exempel som andra kan följa. Kommissionen bör stödja befintliga plattformar för erfarenhetsutbyte.

| 15. | Kommittén beklagar att aspekterna utbildning och medvetandegörande inte har någon roll i handlingsplanen och uppmanar kommissionen att utveckla dessa tillsammans med medlemsstaterna, de lokala och regionala myndigheterna samt andra partner, och att främja utveckling och utbyte av kunskap och bästa praxis i syfte att öka medvetenheten. I detta sammanhang välkomnar kommittén skapandet av specifika specialiseringsmoduler i relevanta utbildningar och lämpliga utbildningskurser i nära samarbete mellan näringslivet, forskarvärlden och utbildningssektorn. |
| --- | --- |

15.

Kommittén beklagar att aspekterna utbildning och medvetandegörande inte har någon roll i handlingsplanen och uppmanar kommissionen att utveckla dessa tillsammans med medlemsstaterna, de lokala och regionala myndigheterna samt andra partner, och att främja utveckling och utbyte av kunskap och bästa praxis i syfte att öka medvetenheten. I detta sammanhang välkomnar kommittén skapandet av specifika specialiseringsmoduler i relevanta utbildningar och lämpliga utbildningskurser i nära samarbete mellan näringslivet, forskarvärlden och utbildningssektorn.

Produktutformning och produktionsprocesser

| 16. | Kommittén konstaterar att kommissionen satsar på befintliga strategier och att konkreta åtgärder saknas på många områden, bl.a. enhetliga kriterier för genomförandet och tillämpningen av dessa strategier. I de planerade lagstiftningsförslagen om utökat produktansvar bör man emellertid också konkret ange hur tillverkarna ska internalisera samtliga produktkostnader i hela värdekedjan. |
| --- | --- |

16.

Kommittén konstaterar att kommissionen satsar på befintliga strategier och att konkreta åtgärder saknas på många områden, bl.a. enhetliga kriterier för genomförandet och tillämpningen av dessa strategier. I de planerade lagstiftningsförslagen om utökat produktansvar bör man emellertid också konkret ange hur tillverkarna ska internalisera samtliga produktkostnader i hela värdekedjan.

| 17. | För att de överordnade målen ska nås och samstämmighet ska råda mellan alla politikområden rekommenderar kommittén att man vid kontrollen av besluten om att bevilja stöd ska utnyttja rutiner så att man ser till att inga stöd beviljas till produktionsanläggningar eller produktutvecklingar som inte uppfyller normerna för ekodesign. |
| --- | --- |

17.

För att de överordnade målen ska nås och samstämmighet ska råda mellan alla politikområden rekommenderar kommittén att man vid kontrollen av besluten om att bevilja stöd ska utnyttja rutiner så att man ser till att inga stöd beviljas till produktionsanläggningar eller produktutvecklingar som inte uppfyller normerna för ekodesign.

| 18. | Kommittén betonar att det krävs en grundlig omarbetning av ekodesignbestämmelserna (5), och att man bör undersöka fastställandet av produkt- eller sektorsspecifika ekodesignkrav. |
| --- | --- |

18.

Kommittén betonar att det krävs en grundlig omarbetning av ekodesignbestämmelserna (5), och att man bör undersöka fastställandet av produkt- eller sektorsspecifika ekodesignkrav.

| 19. | ReK uppmanar i detta sammanhang kommissionen att så snart som möjligt lägga fram en ambitiös arbetsplan för ekodesign för genomförande av direktiv 2009/125/EG (ekodesigndirektivet) som skulle ha omfattat perioden 2015–2017. |
| --- | --- |

19.

ReK uppmanar i detta sammanhang kommissionen att så snart som möjligt lägga fram en ambitiös arbetsplan för ekodesign för genomförande av direktiv 2009/125/EG (ekodesigndirektivet) som skulle ha omfattat perioden 2015–2017.

| 20. | Kommittén betonar att avfalls- och biprodukter från produktion kan användas som returråvara i annan produktion och att det på detta område, särskilt bland de små och medelstora företag som utgör den ekonomiska ryggraden i många regioner, ännu finns stora möjligheter till industriell symbios för en riktigt cirkulär ekonomi. Man bör i detta sammanhang i möjligaste mån minska de rättsliga hinder som finns för små och medelstora företag och se till att sådana hinder minimeras i nya bestämmelser. Till exempel bör man vidta de åtgärder för att fastställa kriterier för klassificering som biprodukter eller för när avfall upphör att vara avfall som nämns i artikel 5.2 respektive artikel 6.2 i ramdirektivet om avfall. |
| --- | --- |

20.

Kommittén betonar att avfalls- och biprodukter från produktion kan användas som returråvara i annan produktion och att det på detta område, särskilt bland de små och medelstora företag som utgör den ekonomiska ryggraden i många regioner, ännu finns stora möjligheter till industriell symbios för en riktigt cirkulär ekonomi. Man bör i detta sammanhang i möjligaste mån minska de rättsliga hinder som finns för små och medelstora företag och se till att sådana hinder minimeras i nya bestämmelser. Till exempel bör man vidta de åtgärder för att fastställa kriterier för klassificering som biprodukter eller för när avfall upphör att vara avfall som nämns i artikel 5.2 respektive artikel 6.2 i ramdirektivet om avfall.

| 21. | Kommittén rekommenderar kommissionen och medlemsstaterna att fastställa bindande bestämmelser för hållbara inköp och samarbete i hela värdekedjan också för näringslivet om inte frivilliga åtaganden fullgörs inom lämpliga tidsramar och i tillräcklig omfattning. De bör göra detta i samråd med de lokala och regionala myndigheterna. |
| --- | --- |

21.

Kommittén rekommenderar kommissionen och medlemsstaterna att fastställa bindande bestämmelser för hållbara inköp och samarbete i hela värdekedjan också för näringslivet om inte frivilliga åtaganden fullgörs inom lämpliga tidsramar och i tillräcklig omfattning. De bör göra detta i samråd med de lokala och regionala myndigheterna.

| 22. | Kommittén konstaterar att det trots påpekandet i punkt 12 om den begränsade uppslutningen bakom Emas i princip finns en stor potential för detta instrument att fastställa och inventera (ineffektiva och/eller miljöskadliga) materialflöden i (produktions)processer, och välkomnar därför att kommissionen i handlingsplanen överväger att förbättra detta instrument till nytta för företag, särskilt små och medelstora företag. Vi påminner om att Emas dessutom, tack vare den inbyggda insynen och kontrollen, är det enda ledningssystem som utmärkt lämpar sig för att på ett säkert sätt kontrollera sådana materialflöden. |
| --- | --- |

22.

Kommittén konstaterar att det trots påpekandet i punkt 12 om den begränsade uppslutningen bakom Emas i princip finns en stor potential för detta instrument att fastställa och inventera (ineffektiva och/eller miljöskadliga) materialflöden i (produktions)processer, och välkomnar därför att kommissionen i handlingsplanen överväger att förbättra detta instrument till nytta för företag, särskilt små och medelstora företag. Vi påminner om att Emas dessutom, tack vare den inbyggda insynen och kontrollen, är det enda ledningssystem som utmärkt lämpar sig för att på ett säkert sätt kontrollera sådana materialflöden.

| 23. | Kommittén rekommenderar därför att Emas i mycket större utsträckning än hittills integreras i annan lagstiftning och genomförandet av denna som ett frivilligt instrument för att uppnå en tillförlitlig verifiering av styrkande handlingar och uppgifter. |
| --- | --- |

23.

Kommittén rekommenderar därför att Emas i mycket större utsträckning än hittills integreras i annan lagstiftning och genomförandet av denna som ett frivilligt instrument för att uppnå en tillförlitlig verifiering av styrkande handlingar och uppgifter.

Konsumtion

| 24. | Kommittén betonar att konsumentbeteende och trender i samhället har större relevans för problemet med allt kortare nyttjandecykler för produkter, t.ex. elektronik och kläder, än produkternas påstådda och faktiska tekniska föråldring. |
| --- | --- |

24.

Kommittén betonar att konsumentbeteende och trender i samhället har större relevans för problemet med allt kortare nyttjandecykler för produkter, t.ex. elektronik och kläder, än produkternas påstådda och faktiska tekniska föråldring.

| 25. | Mot denna i synnerhet samhälleliga och etiska bakgrund hänvisar kommittén med eftertryck till att kommissionen, medlemsstaterna och särskilt de lokala och regionala myndigheterna, som den politiska nivå som står närmast medborgarna, måste vidta åtgärder inom utbildning, vidareutbildning och kvalifikationer som såväl bland allmänheten som i näringslivet avsevärt ökar medvetenheten om och förståelsen av sambanden mellan hållbar och ohållbar konsumtion, undvikande av avfall, bevarande av resurser och miljö, producentansvar samt produktutformning och produktreklam. Kommittén rekommenderar att sådana aspekter integreras bättre i utbildningsprogram och informationskampanjer. |
| --- | --- |

25.

Mot denna i synnerhet samhälleliga och etiska bakgrund hänvisar kommittén med eftertryck till att kommissionen, medlemsstaterna och särskilt de lokala och regionala myndigheterna, som den politiska nivå som står närmast medborgarna, måste vidta åtgärder inom utbildning, vidareutbildning och kvalifikationer som såväl bland allmänheten som i näringslivet avsevärt ökar medvetenheten om och förståelsen av sambanden mellan hållbar och ohållbar konsumtion, undvikande av avfall, bevarande av resurser och miljö, producentansvar samt produktutformning och produktreklam. Kommittén rekommenderar att sådana aspekter integreras bättre i utbildningsprogram och informationskampanjer.

| 26. | Kommittén rekommenderar att man genom lämplig märkning klargör hela spännvidden av produkters olika miljökonsekvenser och därvid utnyttjar erfarenheterna av befintliga märkningar. Märkningen ska vara enkel och lättbegriplig och uppgifterna på märkningen ska vara tydliga och kunna kontrolleras. |
| --- | --- |

26.

Kommittén rekommenderar att man genom lämplig märkning klargör hela spännvidden av produkters olika miljökonsekvenser och därvid utnyttjar erfarenheterna av befintliga märkningar. Märkningen ska vara enkel och lättbegriplig och uppgifterna på märkningen ska vara tydliga och kunna kontrolleras.

| 27. | Kommittén anser att metoden för produkters miljöavtryck (PEF) är lämplig för detta, men påpekar att det ännu krävs stora ansträngningar för att utveckla metoden och att PEF inte på riktigt kan motverka den stora mångfalden av märkningar och den därmed bristande öppenheten och insynen förrän metoden är allmänt bindande. Därför måste den vara enkel att hantera för producenterna, också med avseende på deras konkurrenskraft och på proportionaliteten, utan att för den sakens skull förlora i tydlighet och kontrollerbarhet. Att skapa ett europeiskt varumärke för att bygga upp ett tydligt och positivt anseende som i sin tur skapar möjligheter för den cirkulära ekonomin kan bidra till detta. Det behövs en strategi för varumärket och hur det ska presenteras, samt en plan för hur strategin ska genomföras genom exempelvis förbättringskampanjer och marknadsföringskampanjer på europeisk nivå. |
| --- | --- |

27.

Kommittén anser att metoden för produkters miljöavtryck (PEF) är lämplig för detta, men påpekar att det ännu krävs stora ansträngningar för att utveckla metoden och att PEF inte på riktigt kan motverka den stora mångfalden av märkningar och den därmed bristande öppenheten och insynen förrän metoden är allmänt bindande. Därför måste den vara enkel att hantera för producenterna, också med avseende på deras konkurrenskraft och på proportionaliteten, utan att för den sakens skull förlora i tydlighet och kontrollerbarhet. Att skapa ett europeiskt varumärke för att bygga upp ett tydligt och positivt anseende som i sin tur skapar möjligheter för den cirkulära ekonomin kan bidra till detta. Det behövs en strategi för varumärket och hur det ska presenteras, samt en plan för hur strategin ska genomföras genom exempelvis förbättringskampanjer och marknadsföringskampanjer på europeisk nivå.

| 28. | Kommittén uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att på medellång sikt omstrukturera skattesystemet så att förbrukningen av primära råvaror beskattas högre än återanvändbara returråvaror, -material och -komponenter för att avsevärt öka incitamenten att återanvända de råvaror, material och komponenter som redan finns i det ekonomiska kretsloppet i stället för att utnyttja nya primära råvaror. EU:s mervärdesskattedirektiv kan behöva ses över för att inte hindra en differentiering av mervärdesskattesatserna i detta syfte. Kommissionen och medlemsstaterna bör dessutom i samarbete med de lokala och regionala myndigheterna göra mer för att stimulera användningen av returråvaror, -material och -komponenter, bl.a. genom andra lämpliga ekonomiska instrument. |
| --- | --- |

28.

Kommittén uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att på medellång sikt omstrukturera skattesystemet så att förbrukningen av primära råvaror beskattas högre än återanvändbara returråvaror, -material och -komponenter för att avsevärt öka incitamenten att återanvända de råvaror, material och komponenter som redan finns i det ekonomiska kretsloppet i stället för att utnyttja nya primära råvaror. EU:s mervärdesskattedirektiv kan behöva ses över för att inte hindra en differentiering av mervärdesskattesatserna i detta syfte. Kommissionen och medlemsstaterna bör dessutom i samarbete med de lokala och regionala myndigheterna göra mer för att stimulera användningen av returråvaror, -material och -komponenter, bl.a. genom andra lämpliga ekonomiska instrument.

| 29. | Kommittén erkänner att miljöanpassad offentlig upphandling (MOU) genom sin stora andel av BNP kan vara en viktig drivkraft för en cirkulär ekonomi. ReK betonar i detta sammanhang att lokala och regionala myndigheter står för en mycket stor del av upphandlingsvolymen i EU och därför har en nyckelroll när det gäller MOU. På så sätt får den gröna ekonomin de tillväxtincitament som den behöver och samtidigt öppnas en stor sysselsättningspotential så att den gröna handlingsplanen för små och medelstora företag och det gröna sysselsättningsinitiativet kan genomföras bättre (6). |
| --- | --- |

29.

Kommittén erkänner att miljöanpassad offentlig upphandling (MOU) genom sin stora andel av BNP kan vara en viktig drivkraft för en cirkulär ekonomi. ReK betonar i detta sammanhang att lokala och regionala myndigheter står för en mycket stor del av upphandlingsvolymen i EU och därför har en nyckelroll när det gäller MOU. På så sätt får den gröna ekonomin de tillväxtincitament som den behöver och samtidigt öppnas en stor sysselsättningspotential så att den gröna handlingsplanen för små och medelstora företag och det gröna sysselsättningsinitiativet kan genomföras bättre (6).

| 30. | Kommittén konstaterar att MOU fortfarande inte fått något större genomslag trots att man propagerat för det i flera år och välkomnar därför varje initiativ från kommissionen som leder till ett effektivare genomförande av denna upphandlingspolitik. Kommittén framhåller att det vid offentlig upphandling är viktigt att inte bara beakta det lägsta priset, utan framför allt det ”ekonomiskt mest fördelaktiga anbudet”. Detta innebär starkare tonvikt på att köpa lösningar som har lägre kostnader under hela livscykeln, uppvisar starka tekniska prestanda och på det hela taget är mer hållbara. Den här typen av lösningar bör ha en koppling till strukturfondsförordningarna, eftersom de kan förbättra utsläppandet av returråvaror på marknaden. |
| --- | --- |

30.

Kommittén konstaterar att MOU fortfarande inte fått något större genomslag trots att man propagerat för det i flera år och välkomnar därför varje initiativ från kommissionen som leder till ett effektivare genomförande av denna upphandlingspolitik. Kommittén framhåller att det vid offentlig upphandling är viktigt att inte bara beakta det lägsta priset, utan framför allt det ”ekonomiskt mest fördelaktiga anbudet”. Detta innebär starkare tonvikt på att köpa lösningar som har lägre kostnader under hela livscykeln, uppvisar starka tekniska prestanda och på det hela taget är mer hållbara. Den här typen av lösningar bör ha en koppling till strukturfondsförordningarna, eftersom de kan förbättra utsläppandet av returråvaror på marknaden.

| 31. | Även om medlemsstaterna har genomfört de nya EU-reglerna om offentlig upphandling (7) finns det fler möjligheter till hållbar, konkurrenskraftig, innovationsstimulerande och öppen upphandling, t.ex. smartare regler och ökad användning av elektroniska förfaranden. Kommittén anser att man bör öka medvetenheten om de nya möjligheterna i de ändrade EU-reglerna om offentlig upphandling bland företag, särskilt små och medelstora företag. |
| --- | --- |

31.

Även om medlemsstaterna har genomfört de nya EU-reglerna om offentlig upphandling (7) finns det fler möjligheter till hållbar, konkurrenskraftig, innovationsstimulerande och öppen upphandling, t.ex. smartare regler och ökad användning av elektroniska förfaranden. Kommittén anser att man bör öka medvetenheten om de nya möjligheterna i de ändrade EU-reglerna om offentlig upphandling bland företag, särskilt små och medelstora företag.

| 32. | Kommittén uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att lägga fram riktlinjer och förslag för att driva på användningen av MOU. Kommissionens handbok ”Att köpa grönt! Handbok om miljöanpassad offentlig upphandling” är en bra början. ReK anser dessutom att man för denna handbok bör upprätta och regelbundet uppdatera en förteckning över returråvaror och returmaterial som lämpar sig för MOU samt produkter som framställts med hjälp av sådana råvaror och material. |
| --- | --- |

32.

Kommittén uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att lägga fram riktlinjer och förslag för att driva på användningen av MOU. Kommissionens handbok ”Att köpa grönt! Handbok om miljöanpassad offentlig upphandling” är en bra början. ReK anser dessutom att man för denna handbok bör upprätta och regelbundet uppdatera en förteckning över returråvaror och returmaterial som lämpar sig för MOU samt produkter som framställts med hjälp av sådana råvaror och material.

| 33. | Kommittén efterlyser, med tanke på framtida ändringar av det EU-regelverk som trädde i kraft 2016, krav på att ta hänsyn till MOU vid offentlig kontraktstilldelning när tröskelvärdena för EU-omfattande upphandling överskrids och för projekt som finansieras med offentliga medel. Miljöanpassad offentlig upphandling bör genomföras som en del av samtliga EU:s stödprogram så att dessa projekt kan bli en förebild och stimulera till att MOU används. |
| --- | --- |

33.

Kommittén efterlyser, med tanke på framtida ändringar av det EU-regelverk som trädde i kraft 2016, krav på att ta hänsyn till MOU vid offentlig kontraktstilldelning när tröskelvärdena för EU-omfattande upphandling överskrids och för projekt som finansieras med offentliga medel. Miljöanpassad offentlig upphandling bör genomföras som en del av samtliga EU:s stödprogram så att dessa projekt kan bli en förebild och stimulera till att MOU används.

| 34. | För att säkerställa samstämmigheten i EU-lagstiftningen och i linje med den tidigare rekommendationen rekommenderar kommittén i detta avseende att direktivet om offentlig upphandling (2014/24/EU) ses över, så att hållbara, resurseffektiva produkter och lösningar föredras som princip vid offentliga upphandlingsåtgärder och att varje undantag ska motiveras. Vi rekommenderar dessutom att man inför en övervakningsmekanism där man över hela värdekedjan jämför och bedömer kostnaderna för konventionell upphandling som endast är inriktad på kortsiktiga pris- och effektivitetsvinster och för miljöanpassad offentlig upphandling. Kommittén rekommenderar vidare att systemen för att tillkännage upphandlingar utvecklas på ett sådant sätt att de vid behov kan tillhandahålla jämförbara uppgifter om olika projekt och kriterierna för dem. |
| --- | --- |

34.

För att säkerställa samstämmigheten i EU-lagstiftningen och i linje med den tidigare rekommendationen rekommenderar kommittén i detta avseende att direktivet om offentlig upphandling (2014/24/EU) ses över, så att hållbara, resurseffektiva produkter och lösningar föredras som princip vid offentliga upphandlingsåtgärder och att varje undantag ska motiveras. Vi rekommenderar dessutom att man inför en övervakningsmekanism där man över hela värdekedjan jämför och bedömer kostnaderna för konventionell upphandling som endast är inriktad på kortsiktiga pris- och effektivitetsvinster och för miljöanpassad offentlig upphandling. Kommittén rekommenderar vidare att systemen för att tillkännage upphandlingar utvecklas på ett sådant sätt att de vid behov kan tillhandahålla jämförbara uppgifter om olika projekt och kriterierna för dem.

Bortskaffande av avfall

| 35. | Kommittén stöder kommissionens planer på att förbättra samarbetet med medlemsstaterna för ett bättre genomförande av EU:s avfallslagstiftning och betonar att lokala och regionala myndigheter spelar en viktig roll på detta område. ReK ber därför kommissionen att se till att medlemsstaterna gör de lokala och regionala myndigheterna aktivt delaktiga i de nödvändiga tekniska och finanspolitiska åtgärderna och utbytet av bästa praxis. |
| --- | --- |

35.

Kommittén stöder kommissionens planer på att förbättra samarbetet med medlemsstaterna för ett bättre genomförande av EU:s avfallslagstiftning och betonar att lokala och regionala myndigheter spelar en viktig roll på detta område. ReK ber därför kommissionen att se till att medlemsstaterna gör de lokala och regionala myndigheterna aktivt delaktiga i de nödvändiga tekniska och finanspolitiska åtgärderna och utbytet av bästa praxis.

| 36. | Kommittén upprepar sin uppmaning till kommissionen och medlemsstaterna att främja införandet av återvinning av hög kvalitet, särskilt i mindre utvecklade regioner, och därmed påskynda genomförandet av ekonomiska instrument, t.ex. principen om att förorenaren betalar, deponiavgifter och betalningssystemen för avfallsgenerering (8). |
| --- | --- |

36.

Kommittén upprepar sin uppmaning till kommissionen och medlemsstaterna att främja införandet av återvinning av hög kvalitet, särskilt i mindre utvecklade regioner, och därmed påskynda genomförandet av ekonomiska instrument, t.ex. principen om att förorenaren betalar, deponiavgifter och betalningssystemen för avfallsgenerering (8).

| 37. | Kommittén framhåller att det med tanke på de skillnader som finns mellan EU:s regioner och medlemsstater när det gäller respekten för målen i den gällande EU-lagstiftningen om avfallshantering är mycket viktigt att uppmuntra till samarbete och spridning av god praxis på området, i syfte att hjälpa de medlemsstater och regioner som uppnår sämre resultat att nå slutmålen. Detta gäller särskilt regioner med låg befolkningstäthet, öar och de yttersta randområdena, områden med stort befolkningstryck och där det är långt till behandlingsanläggningarna, där det praktiskt taget är omöjligt att uppnå målet att avskaffa avfall. |
| --- | --- |

37.

Kommittén framhåller att det med tanke på de skillnader som finns mellan EU:s regioner och medlemsstater när det gäller respekten för målen i den gällande EU-lagstiftningen om avfallshantering är mycket viktigt att uppmuntra till samarbete och spridning av god praxis på området, i syfte att hjälpa de medlemsstater och regioner som uppnår sämre resultat att nå slutmålen. Detta gäller särskilt regioner med låg befolkningstäthet, öar och de yttersta randområdena, områden med stort befolkningstryck och där det är långt till behandlingsanläggningarna, där det praktiskt taget är omöjligt att uppnå målet att avskaffa avfall.

| 38. | Kommittén betonar att det är viktigt att konsumenterna blir mycket mer delaktiga i samtliga åtgärder som rör bortskaffande av avfall. Därför ska de lokala och regionala myndigheterna som ansvarar för hanteringen av fast avfall i städerna tydligt informera om förfarandena för hantering och övervakning av alla typer av återvunnet material, för att göra konsumenterna mer delaktiga i arbetet med att minska avfall och öka återvinningen. |
| --- | --- |

38.

Kommittén betonar att det är viktigt att konsumenterna blir mycket mer delaktiga i samtliga åtgärder som rör bortskaffande av avfall. Därför ska de lokala och regionala myndigheterna som ansvarar för hanteringen av fast avfall i städerna tydligt informera om förfarandena för hantering och övervakning av alla typer av återvunnet material, för att göra konsumenterna mer delaktiga i arbetet med att minska avfall och öka återvinningen.

| 39. | Kommittén betonar att lika spelregler vid genomförandet av bestämmelserna om bortskaffande av avfall är en viktig faktor för små och medelstora företags konkurrenskraft på EU:s inre marknad. |
| --- | --- |

39.

Kommittén betonar att lika spelregler vid genomförandet av bestämmelserna om bortskaffande av avfall är en viktig faktor för små och medelstora företags konkurrenskraft på EU:s inre marknad.

| 40. | Kommittén välkomnar kommissionens planer på att närmare undersöka den roll som energiåtervinning av avfall har i energi- och klimatpolitiken. ReK betonar att livscykeltänkandet och EU:s avfallshierarki för att minimera mängden avfall måste vara utgångspunkten och att modellen för den cirkulära ekonomin med en hög grad av återvinning och återbruk inte får undergrävas till förmån för energiproduktion (9). |
| --- | --- |

40.

Kommittén välkomnar kommissionens planer på att närmare undersöka den roll som energiåtervinning av avfall har i energi- och klimatpolitiken. ReK betonar att livscykeltänkandet och EU:s avfallshierarki för att minimera mängden avfall måste vara utgångspunkten och att modellen för den cirkulära ekonomin med en hög grad av återvinning och återbruk inte får undergrävas till förmån för energiproduktion (9).

| 41. | ReK påpekar också att det för avfall som inte kan undvikas eller återvinnas är ändamålsenligt med behandling i högeffektiva termiska anläggningar (”waste to energy”), särskilt om energin samtidigt utnyttjas. Man måste dock undvika en överdimensionerad infrastruktur för bortskaffande eller förbränning av avfall. |
| --- | --- |

41.

ReK påpekar också att det för avfall som inte kan undvikas eller återvinnas är ändamålsenligt med behandling i högeffektiva termiska anläggningar (”waste to energy”), särskilt om energin samtidigt utnyttjas. Man måste dock undvika en överdimensionerad infrastruktur för bortskaffande eller förbränning av avfall.

| 42. | ReK ställer sig fullständigt bakom kommissionens avsikt att påskynda verkställandet av den reviderade förordningen om avfallstransporter, och därigenom motverka den illegala exporten av avfall efter konsumentledet och avfallstransporter till undermåliga behandlingsanläggningar i eller utanför EU. Kommissionen bör involvera behöriga lokala och regionala myndigheter i sina aktiviteter och främja utvecklingen av elektroniskt datautbyte för avfallstransporter och utveckla riktlinjer för ordentlig inspektionsplanering, enligt de krav som infördes genom den senaste ändringen av direktivet. |
| --- | --- |

42.

ReK ställer sig fullständigt bakom kommissionens avsikt att påskynda verkställandet av den reviderade förordningen om avfallstransporter, och därigenom motverka den illegala exporten av avfall efter konsumentledet och avfallstransporter till undermåliga behandlingsanläggningar i eller utanför EU. Kommissionen bör involvera behöriga lokala och regionala myndigheter i sina aktiviteter och främja utvecklingen av elektroniskt datautbyte för avfallstransporter och utveckla riktlinjer för ordentlig inspektionsplanering, enligt de krav som infördes genom den senaste ändringen av direktivet.

Att stärka marknaden för returråvaror

| 43. | Kommittén anser i princip att kvalitetsstandarderna vid behov ska fastställas av den bransch som använder råvarorna, eftersom det bara är produkttillverkarna som vet vilken kvalitet de råvaror och material som krävs i produktionen måste ha. Kommittén betonar i detta sammanhang dock att det inte är en produkts ursprung utan dess kvalitet som bör vara avgörande. |
| --- | --- |

43.

Kommittén anser i princip att kvalitetsstandarderna vid behov ska fastställas av den bransch som använder råvarorna, eftersom det bara är produkttillverkarna som vet vilken kvalitet de råvaror och material som krävs i produktionen måste ha. Kommittén betonar i detta sammanhang dock att det inte är en produkts ursprung utan dess kvalitet som bör vara avgörande.

| 44. | Kommittén anser emellertid att kommissionen har ansvaret för att kartlägga och avlägsna de befintliga rättsliga hinder som förhindrar eller försvårar användningen av returråvaror, såvida inte säkerhetsrelevanta aspekter (t.ex. skadliga ämnen, djursjukdomar eller hygien) står i vägen för detta. |
| --- | --- |

44.

Kommittén anser emellertid att kommissionen har ansvaret för att kartlägga och avlägsna de befintliga rättsliga hinder som förhindrar eller försvårar användningen av returråvaror, såvida inte säkerhetsrelevanta aspekter (t.ex. skadliga ämnen, djursjukdomar eller hygien) står i vägen för detta.

| 45. | Kommittén välkomnar kommissionens avsikt att definiera kontaktytorna mellan kemikalie-, produkt- och avfallslagstiftningen och anser att detta måste ske så snart som möjligt. ReK betonar i samband med detta att utbytet av farliga och giftiga ämnen mot befintliga eller ännu inte utvecklade säkra alternativ och spårbarheten hos farliga kemikalier i värdekedjan och materialcyklerna är absoluta förutsättningar för att den cirkulära ekonomin ska fungera smidigt. |
| --- | --- |

45.

Kommittén välkomnar kommissionens avsikt att definiera kontaktytorna mellan kemikalie-, produkt- och avfallslagstiftningen och anser att detta måste ske så snart som möjligt. ReK betonar i samband med detta att utbytet av farliga och giftiga ämnen mot befintliga eller ännu inte utvecklade säkra alternativ och spårbarheten hos farliga kemikalier i värdekedjan och materialcyklerna är absoluta förutsättningar för att den cirkulära ekonomin ska fungera smidigt.

Prioriterade områden

| 46. | Kommittén välkomnar kommissionens fokus på plaster, hänvisar till sitt yttrande om ”Grönbok om en europeisk strategi för plastavfall i miljön” (10) och betonar att det med tanke på användningen av plaster inom vissa områden måste fastställas regler för att förenkla återvinningen av plaster eller minska deras användning på vissa områden. Plaster som innehåller ur miljö- eller hälsosynpunkt skadliga ämnen bör dock inte återanvändas/återvinnas om inte de skadliga ämnena kan avlägsnas genom bearbetning och tas bort från materialkretsloppet. Plaster med skadliga tillsatser bör då tas ur kretsloppet t.ex. genom förbränning. Det är viktigt att kommissionen tar hänsyn till detta vid utarbetande av regler och målnivåer. Dessutom bör den verka för att primärproduktionen så snart som möjligt blir fri från miljöskadliga och hälsovådliga ämnen. |
| --- | --- |

46.

Kommittén välkomnar kommissionens fokus på plaster, hänvisar till sitt yttrande om ”Grönbok om en europeisk strategi för plastavfall i miljön” (10) och betonar att det med tanke på användningen av plaster inom vissa områden måste fastställas regler för att förenkla återvinningen av plaster eller minska deras användning på vissa områden. Plaster som innehåller ur miljö- eller hälsosynpunkt skadliga ämnen bör dock inte återanvändas/återvinnas om inte de skadliga ämnena kan avlägsnas genom bearbetning och tas bort från materialkretsloppet. Plaster med skadliga tillsatser bör då tas ur kretsloppet t.ex. genom förbränning. Det är viktigt att kommissionen tar hänsyn till detta vid utarbetande av regler och målnivåer. Dessutom bör den verka för att primärproduktionen så snart som möjligt blir fri från miljöskadliga och hälsovådliga ämnen.

| 47. | Kommittén påpekar att många nya kombinerade material kan ha positiva miljöeffekter (såsom isolering, sparande av vikt etc.), men å andra sidan kan de under sin livscykel medföra nya utmaningar vad gäller återanvändning, materialåtervinning eller bortskaffande. |
| --- | --- |

47.

Kommittén påpekar att många nya kombinerade material kan ha positiva miljöeffekter (såsom isolering, sparande av vikt etc.), men å andra sidan kan de under sin livscykel medföra nya utmaningar vad gäller återanvändning, materialåtervinning eller bortskaffande.

| 48. | Kommittén kritiserar att de viktiga frågorna nedskräpning och plasturlakning inte tematiseras mer i handlingsplanen och uppmanar därför kommissionen att i den strategi för plast i den cirkulära ekonomin som aviserats till 2017 ge tillräckligt utrymme åt dessa områden och ange tydliga mål för att lösa problemen. |
| --- | --- |

48.

Kommittén kritiserar att de viktiga frågorna nedskräpning och plasturlakning inte tematiseras mer i handlingsplanen och uppmanar därför kommissionen att i den strategi för plast i den cirkulära ekonomin som aviserats till 2017 ge tillräckligt utrymme åt dessa områden och ange tydliga mål för att lösa problemen.

| 49. | Kommittén uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja marknadsdrivna initiativ för ökad användning av återvunnet material genom att skapa skattemässiga och ekonomiska incitament för företag att använda sig av affärsmodeller som bygger på den cirkulära ekonomin samt för konsumenter att köpa produkter och tjänster som stöder den cirkulära ekonomin. |
| --- | --- |

49.

Kommittén uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja marknadsdrivna initiativ för ökad användning av återvunnet material genom att skapa skattemässiga och ekonomiska incitament för företag att använda sig av affärsmodeller som bygger på den cirkulära ekonomin samt för konsumenter att köpa produkter och tjänster som stöder den cirkulära ekonomin.

| 50. | Kommittén betraktar en minskning av livsmedelssvinnet som ett såväl ekonomiskt och miljömässigt som etiskt viktigt område i den cirkulära ekonomin och hänvisar till sina yttranden inom ramen för lagstiftningspaketet och sitt initiativyttrande om ”Livsmedelssvinn” (11). |
| --- | --- |

50.

Kommittén betraktar en minskning av livsmedelssvinnet som ett såväl ekonomiskt och miljömässigt som etiskt viktigt område i den cirkulära ekonomin och hänvisar till sina yttranden inom ramen för lagstiftningspaketet och sitt initiativyttrande om ”Livsmedelssvinn” (11).

| 51. | Kommittén anser inte att åtgärder för att minska livsmedelssvinnet i värdekedjan endast är en angelägenhet för medlemsstater, lokala och regionala myndigheter och företag, utan menar att även kommissionen och andra EU-institutioner spelar en avgörande roll mot bakgrund av frågans koppling till andra politikområden (t.ex. hygienbestämmelser/konsumentskydd, handelsnormer och jordbruksstöd). |
| --- | --- |

51.

Kommittén anser inte att åtgärder för att minska livsmedelssvinnet i värdekedjan endast är en angelägenhet för medlemsstater, lokala och regionala myndigheter och företag, utan menar att även kommissionen och andra EU-institutioner spelar en avgörande roll mot bakgrund av frågans koppling till andra politikområden (t.ex. hygienbestämmelser/konsumentskydd, handelsnormer och jordbruksstöd).

| 52. | Kommittén anser att det särskilt inom byggbranschen krävs en helhetssyn med tanke på omfattningen av branschens avfall och dess ständigt ökande komplexitet. Särskilt för byggprodukter måste ekodesignen ta fasta på hela livscykeln och därför bör ökat fokus ligga på ekodesign för denna produktgrupp. Även om intresset för att förbättra resurseffektiviteten inom EU:s byggnadssektor är odiskutabelt innebär de olika nationella strategierna inom både offentlig och privat sektor att arbetsmiljön blir alltmer komplex för alla berörda parter. Avsaknaden av gemensamma mål, indikatorer och data samt bristen på ömsesidigt erkännande av de olika inriktningarna skulle snabbt kunna tillintetgöra de framsteg som redan gjorts och orsaka snedvridningar på den inre marknaden när det gäller planläggning, utformning, byggnation och tillverkning. |
| --- | --- |

52.

Kommittén anser att det särskilt inom byggbranschen krävs en helhetssyn med tanke på omfattningen av branschens avfall och dess ständigt ökande komplexitet. Särskilt för byggprodukter måste ekodesignen ta fasta på hela livscykeln och därför bör ökat fokus ligga på ekodesign för denna produktgrupp. Även om intresset för att förbättra resurseffektiviteten inom EU:s byggnadssektor är odiskutabelt innebär de olika nationella strategierna inom både offentlig och privat sektor att arbetsmiljön blir alltmer komplex för alla berörda parter. Avsaknaden av gemensamma mål, indikatorer och data samt bristen på ömsesidigt erkännande av de olika inriktningarna skulle snabbt kunna tillintetgöra de framsteg som redan gjorts och orsaka snedvridningar på den inre marknaden när det gäller planläggning, utformning, byggnation och tillverkning.

| 53. | För att tillämpa principerna för cirkulär ekonomi i fastighets- och byggbranschen måste man utforma projekt ”i lager”, välja ut särskilda material och komponenter samt redan vid byggandet ta hänsyn till faktorer som demontering och anpassningsbarhet. Industrin måste därför göras delaktig och avfall omdefinieras som en värdefull resurs, och byggnader bör bli ”materialbanker” för framtida generationer. För detta måste man skapa materialstrukturer och byggnadsdelar som helt eller delvis kan plockas isär eller demonteras så att de olika komponenterna kan återanvändas, materialen återvinnas eller hela byggnader återuppföras på en annan plats. |
| --- | --- |

53.

För att tillämpa principerna för cirkulär ekonomi i fastighets- och byggbranschen måste man utforma projekt ”i lager”, välja ut särskilda material och komponenter samt redan vid byggandet ta hänsyn till faktorer som demontering och anpassningsbarhet. Industrin måste därför göras delaktig och avfall omdefinieras som en värdefull resurs, och byggnader bör bli ”materialbanker” för framtida generationer. För detta måste man skapa materialstrukturer och byggnadsdelar som helt eller delvis kan plockas isär eller demonteras så att de olika komponenterna kan återanvändas, materialen återvinnas eller hela byggnader återuppföras på en annan plats.

| 54. | Kommittén betonar den regionala relevansen hos den cirkulära ekonomin för byggavfall, eftersom detta på grund av sin mängd och vikt inte lämpar sig ekonomiskt för långa transporter och därför i hög grad stannar i ursprungsregionen. |
| --- | --- |

54.

Kommittén betonar den regionala relevansen hos den cirkulära ekonomin för byggavfall, eftersom detta på grund av sin mängd och vikt inte lämpar sig ekonomiskt för långa transporter och därför i hög grad stannar i ursprungsregionen.

| 55. | Kommittén ser byggbranschen som ett viktigt insatsområde för offentliga förvaltningar på alla nivåer, eftersom dessa som ägare av offentliga byggnader och ansvariga för att bygga och underhålla infrastruktur bör gå i bräschen för ett brett marknadsinträde för innovativa, miljövänliga förfaranden och produkter, t.ex. sekundär ballast från bygg- och rivningsavfall inom vägbyggnad och anläggningsarbeten (12). |
| --- | --- |

55.

Kommittén ser byggbranschen som ett viktigt insatsområde för offentliga förvaltningar på alla nivåer, eftersom dessa som ägare av offentliga byggnader och ansvariga för att bygga och underhålla infrastruktur bör gå i bräschen för ett brett marknadsinträde för innovativa, miljövänliga förfaranden och produkter, t.ex. sekundär ballast från bygg- och rivningsavfall inom vägbyggnad och anläggningsarbeten (12).

| 56. | Kommittén betonar att lokala och regionala myndigheter spelar en särskilt viktig roll vid tillstånd för bygg- och rivningsprocesser och att de för integreringen av den cirkulära ekonomin i denna sektor bör få stöd i form av EU-riktlinjer. |
| --- | --- |

56.

Kommittén betonar att lokala och regionala myndigheter spelar en särskilt viktig roll vid tillstånd för bygg- och rivningsprocesser och att de för integreringen av den cirkulära ekonomin i denna sektor bör få stöd i form av EU-riktlinjer.

| 57. | Kommittén upprepar att utvecklingen av indikatorer för bedömning av byggnaders livscykelrelaterade miljöprestanda är viktig för lokala och regionala myndigheter i EU och en förutsättning för utvecklingen av allmänna mål och normer för miljöskyddet i byggsektorn. Lokala och regionala myndigheter bör involveras när dessa indikatorer utvecklas (13). |
| --- | --- |

57.

Kommittén upprepar att utvecklingen av indikatorer för bedömning av byggnaders livscykelrelaterade miljöprestanda är viktig för lokala och regionala myndigheter i EU och en förutsättning för utvecklingen av allmänna mål och normer för miljöskyddet i byggsektorn. Lokala och regionala myndigheter bör involveras när dessa indikatorer utvecklas (13).

| 58. | Kommittén konstaterar att områdena läkemedel och nanomaterial som avfall eller spill i miljön saknas i handlingsplanen och på kort sikt måste tas upp som nya prioriteringar genom lämpliga strategier. |
| --- | --- |

58.

Kommittén konstaterar att områdena läkemedel och nanomaterial som avfall eller spill i miljön saknas i handlingsplanen och på kort sikt måste tas upp som nya prioriteringar genom lämpliga strategier.

Innovationer, investeringar och andra horisontella åtgärder

| 59. | Kommittén välkomnar att kommissionen i handlingsplanen åtar sig att genom målinriktade åtgärder stödja medlemsstaterna och de lokala och regionala myndigheterna när det gäller att stärka deras åtgärder för den cirkulära ekonomin och för detta avsätter medel åt dem från olika EU-finansieringsinstrument, t.ex. de europeiska struktur- och investeringsfonderna, Efsi, Life, Horisont 2020 och Cosme, för att utveckla projekt för den cirkulära ekonomin. Kommittén framhäver behovet av att förbättra synergier mellan olika fonder och program och av att förenkla användningen av dessa. Kommittén efterlyser en strategi med en enda kontaktpunkt. |
| --- | --- |

59.

Kommittén välkomnar att kommissionen i handlingsplanen åtar sig att genom målinriktade åtgärder stödja medlemsstaterna och de lokala och regionala myndigheterna när det gäller att stärka deras åtgärder för den cirkulära ekonomin och för detta avsätter medel åt dem från olika EU-finansieringsinstrument, t.ex. de europeiska struktur- och investeringsfonderna, Efsi, Life, Horisont 2020 och Cosme, för att utveckla projekt för den cirkulära ekonomin. Kommittén framhäver behovet av att förbättra synergier mellan olika fonder och program och av att förenkla användningen av dessa. Kommittén efterlyser en strategi med en enda kontaktpunkt.

| 60. | Kommittén hänvisar i samband med detta till att dessa finansieringsinstrument ofta inte är anpassade till regionernas och de lokala och regionala myndigheternas behov och ber därför om att dessa även anpassas till deras behov och ekonomiska och administrativa möjligheter. Det är nödvändigt att justera åtgärderna och instrumenten beroende på förutsättningarna i de olika europeiska regionerna, vilket i klartext innebär att man ska ta hänsyn till befolkningstätheten och befolkningens fördelning i området. |
| --- | --- |

60.

Kommittén hänvisar i samband med detta till att dessa finansieringsinstrument ofta inte är anpassade till regionernas och de lokala och regionala myndigheternas behov och ber därför om att dessa även anpassas till deras behov och ekonomiska och administrativa möjligheter. Det är nödvändigt att justera åtgärderna och instrumenten beroende på förutsättningarna i de olika europeiska regionerna, vilket i klartext innebär att man ska ta hänsyn till befolkningstätheten och befolkningens fördelning i området.

| 61. | Kommittén påpekar att de europeiska struktur- och investeringsfondernas operativa program fastställdes redan före handlingsplanen och att de investeringsåtgärder som krävs för den cirkulära ekonomin därför inte kunnat planeras på ett sådant sätt att de även möjliggör mindre projekt för minskat avfall, uppbyggnad av nätverk för återanvändning, reparationer, delningsekonomi, utprovning av nya förfaranden vid sortering och behandling av avfall eller kapacitetsutbyggnad för små och medelstora företag eller medvetandegörande av allmänheten. |
| --- | --- |

61.

Kommittén påpekar att de europeiska struktur- och investeringsfondernas operativa program fastställdes redan före handlingsplanen och att de investeringsåtgärder som krävs för den cirkulära ekonomin därför inte kunnat planeras på ett sådant sätt att de även möjliggör mindre projekt för minskat avfall, uppbyggnad av nätverk för återanvändning, reparationer, delningsekonomi, utprovning av nya förfaranden vid sortering och behandling av avfall eller kapacitetsutbyggnad för små och medelstora företag eller medvetandegörande av allmänheten.

| 62. | Kommittén uppmanar därför kommissionen att ta större hänsyn till detta under nästa stödperiod och sammantaget vika lika stor plats åt frågan om den cirkulära ekonomin i struktur- och investeringsfonderna under kommande stödperiod som klimatförändringarna hittills har fått. |
| --- | --- |

62.

Kommittén uppmanar därför kommissionen att ta större hänsyn till detta under nästa stödperiod och sammantaget vika lika stor plats åt frågan om den cirkulära ekonomin i struktur- och investeringsfonderna under kommande stödperiod som klimatförändringarna hittills har fått.

| 63. | Vi uppmanar kommissionen att också inom den cirkulära ekonomin främja mer ”omvälvande teknik”, dvs. teknik som genomgripande kan förändra eller helt tränga undan hela marknadssegment, så att kunskaperna utnyttjas bättre. |
| --- | --- |

63.

Vi uppmanar kommissionen att också inom den cirkulära ekonomin främja mer ”omvälvande teknik”, dvs. teknik som genomgripande kan förändra eller helt tränga undan hela marknadssegment, så att kunskaperna utnyttjas bättre.

Övervakning och styrning

| 64. | ReK uppmanar kommissionen att lämna regelbundna lägesrapporter om genomförandet av handlingsplanen till Europeiska regionkommittén, att regelbundet diskutera de framsteg som gjorts med kommittén och att undersöka möjligheten att begära förberedande yttranden av kommittén för att göra det möjligt för kommittén att bidra redan i den politiska förberedelsefasen. |
| --- | --- |

64.

ReK uppmanar kommissionen att lämna regelbundna lägesrapporter om genomförandet av handlingsplanen till Europeiska regionkommittén, att regelbundet diskutera de framsteg som gjorts med kommittén och att undersöka möjligheten att begära förberedande yttranden av kommittén för att göra det möjligt för kommittén att bidra redan i den politiska förberedelsefasen.

Bryssel den 12 oktober 2016.

Markku MARKKULA

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

(1)  COM(2014) 446 final, COM(2016) 381 final.

1

(2)  Slutsatser från rådets (miljö) möte den 20 juni 2016, http://www.consilium.europa.eu/en/meetings/env/2016/06/st10444_en16_pdf/

2

(3)  Europaparlamentets resolution av den 9 juli 2015 om resurseffektivitet: på väg mot ett kretsloppssamhälle (2014/2208(INI)).

3

(4)  CDR 140/2011.

4

(5)  CDR 4083/2014, Europaparlamentets resolution 2014/2208(INI).

5

(6)  COM(2014) 440 final, COM(2014) 446 final.

6

(7)  Direktiven 2014/23/EU, 2014/24/EU och 2014/25/EU.

7

(8)  CDR 4083/2014.

8

(9)  CDR 3751-2013.

9

(10)  CDR 3751-2013.

10

(11)  CDR 6646/2015.

11

(12)  Se arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar ”EU GPP Criteria for Office Building Design, Construction and Management” av den 20 maj 2016, SWD(2016) 180 final.

12

(13)  CDR 4084/2014.

13

---

| 21.3.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 88/91 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 88/91

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén – En EU-strategi för uppvärmning och kylning

(2017/C 088/17)

| Föredragande: | Daiva Matonienė (LT-ECR), ledamot, stadsfullmäktige, Šiauliai |
| --- | --- |
| Referensdokument: | Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: En EU-strategi för uppvärmning och kylning
  COM(2016) 51 final |

Föredragande:

Daiva Matonienė (LT-ECR), ledamot, stadsfullmäktige, Šiauliai

Referensdokument:

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: En EU-strategi för uppvärmning och kylning

COM(2016) 51 final

POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

Allmänna kommentarer

| 1. | Europeiska regionkommittén välkomnar Europeiska kommissionens förslag om att uppvärmning och kylning ska betraktas som en del av det gemensamma energisystemet. Detta är första gången som uppvärmningssektorn har lyfts fram som en viktig del av energisektorn som är väl lämpad att bidra till att öka energioberoendet, trygga energiförsörjningen, uppnå klimatmålen och minska konsumenternas utgifter. |
| --- | --- |

1.

Europeiska regionkommittén välkomnar Europeiska kommissionens förslag om att uppvärmning och kylning ska betraktas som en del av det gemensamma energisystemet. Detta är första gången som uppvärmningssektorn har lyfts fram som en viktig del av energisektorn som är väl lämpad att bidra till att öka energioberoendet, trygga energiförsörjningen, uppnå klimatmålen och minska konsumenternas utgifter.

| 2. | Det finns ingen standardlösning som passar alla om man vill uppnå en hållbar uppvärmnings- och kylningssektor. För att uppnå effektiva resultat är det mycket viktigt att man samtidigt tillämpar olika lösningar, dvs. olika sorters teknik samt individuella och systemrelaterade lösningar. |
| --- | --- |

2.

Det finns ingen standardlösning som passar alla om man vill uppnå en hållbar uppvärmnings- och kylningssektor. För att uppnå effektiva resultat är det mycket viktigt att man samtidigt tillämpar olika lösningar, dvs. olika sorters teknik samt individuella och systemrelaterade lösningar.

| 3. | Strategin är emellertid mycket allmän, saknar tydlighet och anger inte tillräckligt konkret hur och i vilken riktning uppvärmnings- och kylningssektorn måste utvecklas, vilka praktiska åtgärder som måste vidtas för att uppnå målen, vilken inverkan dessa åtgärder kommer att få på lokala och regionala myndigheter, företag och konsumenter (hushåll) eller vilka regler för ekonomiskt stöd och incitament som bör tillämpas med hänsyn till målen om hållbar energiförsörjning. |
| --- | --- |

3.

Strategin är emellertid mycket allmän, saknar tydlighet och anger inte tillräckligt konkret hur och i vilken riktning uppvärmnings- och kylningssektorn måste utvecklas, vilka praktiska åtgärder som måste vidtas för att uppnå målen, vilken inverkan dessa åtgärder kommer att få på lokala och regionala myndigheter, företag och konsumenter (hushåll) eller vilka regler för ekonomiskt stöd och incitament som bör tillämpas med hänsyn till målen om hållbar energiförsörjning.

| 4. | EU är fortfarande starkt beroende av energiimport. Uppvärmning och kylning står för närvarande för 50 % av den årliga energiförbrukningen i EU. Detta motsvarar 59 % av den totala gasförbrukningen och 13 % av den totala oljeförbrukningen i Europa (1). Dessa siffror visar att det finns en stor potential för energibesparingar. För att kunna utnyttja denna potential är det nödvändigt att vidta åtgärder för att omstrukturera uppvärmnings- och kylningssektorn och säkerställa en effektiv uppvärmning och kylning. |
| --- | --- |

4.

EU är fortfarande starkt beroende av energiimport. Uppvärmning och kylning står för närvarande för 50 % av den årliga energiförbrukningen i EU. Detta motsvarar 59 % av den totala gasförbrukningen och 13 % av den totala oljeförbrukningen i Europa (1). Dessa siffror visar att det finns en stor potential för energibesparingar. För att kunna utnyttja denna potential är det nödvändigt att vidta åtgärder för att omstrukturera uppvärmnings- och kylningssektorn och säkerställa en effektiv uppvärmning och kylning.

| 5. | Kommittén stöder kommissionens förslag om att uppvärmnings- och kylningssektorn skulle kunna införlivas i medlemsstaternas nationella energi- och klimathandlingsplaner, som ingår i styrningen av energiunionen. |
| --- | --- |

5.

Kommittén stöder kommissionens förslag om att uppvärmnings- och kylningssektorn skulle kunna införlivas i medlemsstaternas nationella energi- och klimathandlingsplaner, som ingår i styrningen av energiunionen.

| 6. | EU-lagstiftning – t.ex. direktivet om energieffektivitet, direktivet om byggnaders energiprestanda och direktivet om förnybar energi – som föreskriver särskilda åtgärder på området för energiproduktion eller energikonsumtion är viktiga för uppvärmnings- och kylningssektorns utveckling. ReK understryker därför att de lokala och regionala myndigheternas viktiga roll i denna sektor och i synnerhet rekommendationerna i detta yttrande bör beaktas i framtida översyner av denna lagstiftning. |
| --- | --- |

6.

EU-lagstiftning – t.ex. direktivet om energieffektivitet, direktivet om byggnaders energiprestanda och direktivet om förnybar energi – som föreskriver särskilda åtgärder på området för energiproduktion eller energikonsumtion är viktiga för uppvärmnings- och kylningssektorns utveckling. ReK understryker därför att de lokala och regionala myndigheternas viktiga roll i denna sektor och i synnerhet rekommendationerna i detta yttrande bör beaktas i framtida översyner av denna lagstiftning.

| 7. | Den världsomfattande tendensen att minska icke förnybara energikällor, de globala klimatförändringarna och den ökade tonvikten på miljökvalitet och människors hälsa stärker riktlinjerna för modern byggnadsteknik och dess huvudfokus: energibesparingar och energieffektivitet samt inverkan på miljö och människors hälsa. |
| --- | --- |

7.

Den världsomfattande tendensen att minska icke förnybara energikällor, de globala klimatförändringarna och den ökade tonvikten på miljökvalitet och människors hälsa stärker riktlinjerna för modern byggnadsteknik och dess huvudfokus: energibesparingar och energieffektivitet samt inverkan på miljö och människors hälsa.

| 8. | Strategin kommer att ge medlemsstaterna möjlighet att objektivt utvärdera de politiska och administrativa beslut som de fattat hittills inom fjärrvärmesektorn samt uppmuntra sektorns utveckling genom att uppvärmningssystem moderniseras, byggnader renoveras, man övergår från naturgas till bränsle som produceras ur förnybara energikällor eller annat bränsle som produceras ur rena energikällor och anslutning av nya användare möjliggörs. Detta skulle göra denna tjänst ännu mindre kostsam, minska konsumenternas utgifter och sörja för hälsosammare luft i städerna. |
| --- | --- |

8.

Strategin kommer att ge medlemsstaterna möjlighet att objektivt utvärdera de politiska och administrativa beslut som de fattat hittills inom fjärrvärmesektorn samt uppmuntra sektorns utveckling genom att uppvärmningssystem moderniseras, byggnader renoveras, man övergår från naturgas till bränsle som produceras ur förnybara energikällor eller annat bränsle som produceras ur rena energikällor och anslutning av nya användare möjliggörs. Detta skulle göra denna tjänst ännu mindre kostsam, minska konsumenternas utgifter och sörja för hälsosammare luft i städerna.

| 9. | ReK uppmanar kommissionen att se över EU:s politik för att utveckla en hållbar och effektiv uppvärmnings- och kylningssektor. Ett exempel som illustrerar ett bristande samband mellan olika delar av EU-lagstiftningen är kommissionens delegerade förordning (EU) nr 244/2012 (2), som kompletterar Europaparlamentets och rådets direktiv om byggnaders energiprestanda. Enligt den delegerade förordningen får förnybar värme- och elenergi dras av från byggnadens energiprestanda när den produceras på plats, men inte om den tillhandahålls genom centraliserad energiproduktion. Denna inkonsekvens riskerar att undergräva eventuellt mycket effektiva och hållbara system för fjärrvärme, fjärrkyla och kraftvärme och kan därför visa sig motverka syftet att främja användning av förnybar energi, avfallsvärme och minskade koldioxidutsläpp. Byggnaders energiprestanda bör i första hand inriktas på energiförbrukningen och efterfrågan på energi i byggnaden. |
| --- | --- |

9.

ReK uppmanar kommissionen att se över EU:s politik för att utveckla en hållbar och effektiv uppvärmnings- och kylningssektor. Ett exempel som illustrerar ett bristande samband mellan olika delar av EU-lagstiftningen är kommissionens delegerade förordning (EU) nr 244/2012 (2), som kompletterar Europaparlamentets och rådets direktiv om byggnaders energiprestanda. Enligt den delegerade förordningen får förnybar värme- och elenergi dras av från byggnadens energiprestanda när den produceras på plats, men inte om den tillhandahålls genom centraliserad energiproduktion. Denna inkonsekvens riskerar att undergräva eventuellt mycket effektiva och hållbara system för fjärrvärme, fjärrkyla och kraftvärme och kan därför visa sig motverka syftet att främja användning av förnybar energi, avfallsvärme och minskade koldioxidutsläpp. Byggnaders energiprestanda bör i första hand inriktas på energiförbrukningen och efterfrågan på energi i byggnaden.

| 10. | Kommissionen uppmanas att råda medlemsstaterna, med hänsyn tagen till deras egen potential, att utveckla en hållbar uppvärmnings- och kylningssektor genom att använda effektiv teknik, främja innovation samt undanröja rättsliga och administrativa hinder. |
| --- | --- |

10.

Kommissionen uppmanas att råda medlemsstaterna, med hänsyn tagen till deras egen potential, att utveckla en hållbar uppvärmnings- och kylningssektor genom att använda effektiv teknik, främja innovation samt undanröja rättsliga och administrativa hinder.

| 11. | ReK beklagar att de lokala och regionala myndigheternas roll definieras dåligt i denna strategi, och betonar att de lokala och regionala myndigheterna är de institutioner som främst ansvarar för uppvärmnings- och kylningssektorn. Lokala myndigheter medverkar inte bara i utvecklingen och förvaltningen av infrastruktur, utan hör också till de största energiförbrukarna. |
| --- | --- |

11.

ReK beklagar att de lokala och regionala myndigheternas roll definieras dåligt i denna strategi, och betonar att de lokala och regionala myndigheterna är de institutioner som främst ansvarar för uppvärmnings- och kylningssektorn. Lokala myndigheter medverkar inte bara i utvecklingen och förvaltningen av infrastruktur, utan hör också till de största energiförbrukarna.

| 12. | Kommittén påpekar att de lokala och regionala myndigheterna i så stor utsträckning som möjligt strävar efter att bidra till att målen för hållbar energi uppnås. Många städer i EU har redan i många år haft handlingsplaner för klimat och hållbar energi, som inbegriper koldioxidsnål kraftvärmeproduktion, användning av förnybara energikällor och åtgärder för förbättrad energieffektivitet. |
| --- | --- |

12.

Kommittén påpekar att de lokala och regionala myndigheterna i så stor utsträckning som möjligt strävar efter att bidra till att målen för hållbar energi uppnås. Många städer i EU har redan i många år haft handlingsplaner för klimat och hållbar energi, som inbegriper koldioxidsnål kraftvärmeproduktion, användning av förnybara energikällor och åtgärder för förbättrad energieffektivitet.

| 13. | I egenskap av EU:s ledamotsförsamling för regionala och lokala företrädare fäster Regionkommittén stor vikt vid energifrågor i sitt arbete, och rekommendationer har utarbetats i ett flertal yttranden om förslag kopplade till energiunionen (3) om energisektorns utveckling, specifika hänvisningar till de lokala och regionala myndigheternas viktiga roll när det gäller att genomföra hållbara energipolitiska mål och förslag till ett mer aktivt samarbete mellan de centrala myndigheterna i medlemsstaterna och deras lokala myndigheter i fråga om beslutsprocessen och representationen av konsumenternas intressen. |
| --- | --- |

13.

I egenskap av EU:s ledamotsförsamling för regionala och lokala företrädare fäster Regionkommittén stor vikt vid energifrågor i sitt arbete, och rekommendationer har utarbetats i ett flertal yttranden om förslag kopplade till energiunionen (3) om energisektorns utveckling, specifika hänvisningar till de lokala och regionala myndigheternas viktiga roll när det gäller att genomföra hållbara energipolitiska mål och förslag till ett mer aktivt samarbete mellan de centrala myndigheterna i medlemsstaterna och deras lokala myndigheter i fråga om beslutsprocessen och representationen av konsumenternas intressen.

| 14. | Regionkommittén har redan vid flera tillfällen pekat på de lokala och regionala myndigheternas viktiga roll i utvecklingen av kraftvärme. Denna teknik för kombinerad produktion av värme och el gör det möjligt att utvinna närmare 90 % av primärenergin i bränslet. EU bör skapa de förutsättningar som krävs för att underlätta stöd till dessa högeffektiva anläggningar så att deras driftskostnader kan täckas (4). |
| --- | --- |

14.

Regionkommittén har redan vid flera tillfällen pekat på de lokala och regionala myndigheternas viktiga roll i utvecklingen av kraftvärme. Denna teknik för kombinerad produktion av värme och el gör det möjligt att utvinna närmare 90 % av primärenergin i bränslet. EU bör skapa de förutsättningar som krävs för att underlätta stöd till dessa högeffektiva anläggningar så att deras driftskostnader kan täckas (4).

| 15. | Det är mycket viktigt att energikostnaderna förblir rimliga för de fattigaste medborgarna, som ofta lägger en stor del av sina inkomster på uppvärmning, kylning, belysning och hushållsapparater, och att energieffektivitetsprogrammen framför allt inriktas på de mest behövande (5). |
| --- | --- |

15.

Det är mycket viktigt att energikostnaderna förblir rimliga för de fattigaste medborgarna, som ofta lägger en stor del av sina inkomster på uppvärmning, kylning, belysning och hushållsapparater, och att energieffektivitetsprogrammen framför allt inriktas på de mest behövande (5).

System för fjärrvärme och fjärrkyla, individuell försörjning med värmeenergi

| 16. | System för fjärrvärme och fjärrkyla är ett utmärkt sätt att sammankoppla de olika energikällorna med producenterna och förbrukarna av energi. Fjärrvärme kan vara ett av de renaste sätten att tillhandahålla termisk energi, och kan spela en nyckelroll i att minska koldioxidutsläppen – och till att säkerställa energioberoendet och energitryggheten. Om förhållandena är gynnsamma och det går att påvisa de övergripande miljömässiga fördelarna med sådana system, bör därför utvecklingen av dem prioriteras. |
| --- | --- |

16.

System för fjärrvärme och fjärrkyla är ett utmärkt sätt att sammankoppla de olika energikällorna med producenterna och förbrukarna av energi. Fjärrvärme kan vara ett av de renaste sätten att tillhandahålla termisk energi, och kan spela en nyckelroll i att minska koldioxidutsläppen – och till att säkerställa energioberoendet och energitryggheten. Om förhållandena är gynnsamma och det går att påvisa de övergripande miljömässiga fördelarna med sådana system, bör därför utvecklingen av dem prioriteras.

| 17. | I områden med högre befolkningstäthet kan system för fjärrvärme och fjärrkyla vara ett utmärkt sätt att leverera värme och kyla. Om detta är fallet bör alla åtgärder vara inriktade på att uppnå effektivitet i energiproduktionen och främja konsumenternas tillgång till värme och el från koldioxidfria energikällor. Det bör noteras att skillnaderna i energistruktur mellan medlemsstaterna är betydande och att det inte finns någon enhetlig allmän modell som passar alla länder. Det är viktigt att incitament för nya former av energiproduktion konstrueras på ett sådant sätt att de inte underminerar välfungerande system på regional eller lokal nivå. |
| --- | --- |

17.

I områden med högre befolkningstäthet kan system för fjärrvärme och fjärrkyla vara ett utmärkt sätt att leverera värme och kyla. Om detta är fallet bör alla åtgärder vara inriktade på att uppnå effektivitet i energiproduktionen och främja konsumenternas tillgång till värme och el från koldioxidfria energikällor. Det bör noteras att skillnaderna i energistruktur mellan medlemsstaterna är betydande och att det inte finns någon enhetlig allmän modell som passar alla länder. Det är viktigt att incitament för nya former av energiproduktion konstrueras på ett sådant sätt att de inte underminerar välfungerande system på regional eller lokal nivå.

| 18. | Fjärrvärmenät har verklig potential att effektivt försörja hushåll med energi, och ReK uppmanar de nationella och europeiska styresnivåerna att ge stöd när det gäller potentiella behov av att bygga ut och uppgradera de befintliga näten. Detsamma gäller för de lokala nät för biogas (som inte ingår i stamnätet och) som är avpassade för att överföra bränsle till enskilda lokala privata konsumenter. |
| --- | --- |

18.

Fjärrvärmenät har verklig potential att effektivt försörja hushåll med energi, och ReK uppmanar de nationella och europeiska styresnivåerna att ge stöd när det gäller potentiella behov av att bygga ut och uppgradera de befintliga näten. Detsamma gäller för de lokala nät för biogas (som inte ingår i stamnätet och) som är avpassade för att överföra bränsle till enskilda lokala privata konsumenter.

| 19. | Det finns många områden i EU där individuell uppvärmning är den effektivaste eller rentav det enda ekonomiskt eller tekniskt genomförbara alternativet på grund av befolkningsfördelningen. I dessa områden bör man också ägna större uppmärksamhet åt det enskilda värmeleveranssättet genom att uppmuntra försörjning av byggnader med värme och el från förnybara energikällor och främja ersättandet av gamla pannor med nya, effektivare och mindre förorenande pannor, inte minst för att ta itu med frågan om luftkvalitet med tanke på att upp till tre fjärdedelar av luftföroreningarna från partiklar i vissa europeiska länder beror på användningen av fasta bränslen för uppvärmning av hushåll. |
| --- | --- |

19.

Det finns många områden i EU där individuell uppvärmning är den effektivaste eller rentav det enda ekonomiskt eller tekniskt genomförbara alternativet på grund av befolkningsfördelningen. I dessa områden bör man också ägna större uppmärksamhet åt det enskilda värmeleveranssättet genom att uppmuntra försörjning av byggnader med värme och el från förnybara energikällor och främja ersättandet av gamla pannor med nya, effektivare och mindre förorenande pannor, inte minst för att ta itu med frågan om luftkvalitet med tanke på att upp till tre fjärdedelar av luftföroreningarna från partiklar i vissa europeiska länder beror på användningen av fasta bränslen för uppvärmning av hushåll.

| 20. | En effektiv utveckling av värme- och kylsystemen inbegriper att sammankoppla energikällorna med industrin och konsumenterna. Om värme-, kyl- och elnäten integrerades skulle det till exempel kunna minska de totala kostnaderna för energisystemen och gynna konsumenterna. Här bör man ta fram nya och innovativa tekniska lösningar. |
| --- | --- |

20.

En effektiv utveckling av värme- och kylsystemen inbegriper att sammankoppla energikällorna med industrin och konsumenterna. Om värme-, kyl- och elnäten integrerades skulle det till exempel kunna minska de totala kostnaderna för energisystemen och gynna konsumenterna. Här bör man ta fram nya och innovativa tekniska lösningar.

Ökad energieffektivitet i byggnader

| 21. | Energieffektivitet förknippas förmodligen främst med byggnader, eftersom de har en enorm potential för energibesparingar. I EU används 45 % av energin för uppvärmning och kylning i bostadssektorn (6). Att förbättra energieffektiviteten på detta område bör därför prioriteras även fortsättningsvis. |
| --- | --- |

21.

Energieffektivitet förknippas förmodligen främst med byggnader, eftersom de har en enorm potential för energibesparingar. I EU används 45 % av energin för uppvärmning och kylning i bostadssektorn (6). Att förbättra energieffektiviteten på detta område bör därför prioriteras även fortsättningsvis.

| 22. | Energieffektivitet i byggnader är resultatet av en kombinerad tillämpning av olika åtgärder och utgörs av förmågan att dra största möjliga nytta av varje energienhet: rationell energianvändning, införande av energibesparande teknik och användning av förnybara energikällor, samt uppmuntran av energisparande beteende hos konsumenterna. Det bör påpekas att valet av byggnadsmaterial och byggnadsteknik bör vägledas av en helhetssyn och tillämpning av prioriteringar för hållbart byggande. |
| --- | --- |

22.

Energieffektivitet i byggnader är resultatet av en kombinerad tillämpning av olika åtgärder och utgörs av förmågan att dra största möjliga nytta av varje energienhet: rationell energianvändning, införande av energibesparande teknik och användning av förnybara energikällor, samt uppmuntran av energisparande beteende hos konsumenterna. Det bör påpekas att valet av byggnadsmaterial och byggnadsteknik bör vägledas av en helhetssyn och tillämpning av prioriteringar för hållbart byggande.

| 23. | Energibesparingarna under en byggnads hela livscykel beror i stor utsträckning på de beslut som fattas när en ny byggnad utformas eller en plan för renovering av en befintlig byggnad utarbetas. Därför föreslår kommittén att man ska fokusera på en hållbar övervakning av processen redan från ett tidigt skede i projektet. I samband med detta bör man utnyttja innovativa instrument såsom byggnadsinformationsmodellering (BIM) (7). |
| --- | --- |

23.

Energibesparingarna under en byggnads hela livscykel beror i stor utsträckning på de beslut som fattas när en ny byggnad utformas eller en plan för renovering av en befintlig byggnad utarbetas. Därför föreslår kommittén att man ska fokusera på en hållbar övervakning av processen redan från ett tidigt skede i projektet. I samband med detta bör man utnyttja innovativa instrument såsom byggnadsinformationsmodellering (BIM) (7).

| 24. | Man bör se över befintliga renoveringsmodeller, analysera deras starka och svaga sidor och utvärdera medlemsstaternas erfarenheter av att utveckla finansieringsmodeller som är attraktiva för konsumenterna. Det är också nödvändigt att undanröja rättsliga och administrativa hinder för renovering. Omkring 70 % av EU-medborgarna bor i privata bostadshus. Ägarna genomför ofta inte kostnadseffektiva renoveringar på grund av att de inte har tillräckliga kunskaper om fördelarna, inte får opartiska råd om de tekniska möjligheterna och måste hantera olika intressen (t.ex. i flerfamiljshus) och finansiella begränsningar. Medlemsstaternas myndigheter och de lokala och regionala myndigheterna måste därför fokusera på att samarbeta med allmänheten för att öka medvetenheten om tillämpningen av åtgärder för att förbättra energieffektiviteten och främja energibesparingar. |
| --- | --- |

24.

Man bör se över befintliga renoveringsmodeller, analysera deras starka och svaga sidor och utvärdera medlemsstaternas erfarenheter av att utveckla finansieringsmodeller som är attraktiva för konsumenterna. Det är också nödvändigt att undanröja rättsliga och administrativa hinder för renovering. Omkring 70 % av EU-medborgarna bor i privata bostadshus. Ägarna genomför ofta inte kostnadseffektiva renoveringar på grund av att de inte har tillräckliga kunskaper om fördelarna, inte får opartiska råd om de tekniska möjligheterna och måste hantera olika intressen (t.ex. i flerfamiljshus) och finansiella begränsningar. Medlemsstaternas myndigheter och de lokala och regionala myndigheterna måste därför fokusera på att samarbeta med allmänheten för att öka medvetenheten om tillämpningen av åtgärder för att förbättra energieffektiviteten och främja energibesparingar.

| 25. | ReK uppmanar de lokala och regionala myndigheterna att försöka hitta sätt att involvera den privata sektorn och energitjänsteföretagen i genomförandet av åtgärder för förbättrad energieffektivitet genom att skapa gynnsamma villkor och undanröja administrativa och rättsliga hinder. |
| --- | --- |

25.

ReK uppmanar de lokala och regionala myndigheterna att försöka hitta sätt att involvera den privata sektorn och energitjänsteföretagen i genomförandet av åtgärder för förbättrad energieffektivitet genom att skapa gynnsamma villkor och undanröja administrativa och rättsliga hinder.

| 26. | Kommittén föreslår att man i byggnader i större utsträckning ska utnyttja avancerad teknik som, utan att äventyra konsumenternas komfort, bidrar till att minska energiförbrukningen för rumsuppvärmning, kylning, ventilation, belysning, varmvatten och andra behov. Det finns till exempel värmeåtervinningsteknik som effektivt extraherar värme från en byggnads frånluft och överför denna värme till tilluften. Detta kan spara en betydande del av den energi som används för rumsuppvärmning. |
| --- | --- |

26.

Kommittén föreslår att man i byggnader i större utsträckning ska utnyttja avancerad teknik som, utan att äventyra konsumenternas komfort, bidrar till att minska energiförbrukningen för rumsuppvärmning, kylning, ventilation, belysning, varmvatten och andra behov. Det finns till exempel värmeåtervinningsteknik som effektivt extraherar värme från en byggnads frånluft och överför denna värme till tilluften. Detta kan spara en betydande del av den energi som används för rumsuppvärmning.

| 27. | ReK konstaterar att kommissionen bland annat satsar starkt på smarta system för att förbättra energieffektiviteten i byggnader genom att tillhandahålla verktyg för mätning, kontroll och automatisering och öka möjligheterna för konsumenterna att styra sin efterfrågan. Dessa åtgärder bör i princip välkomnas. Det finns dock vissa farhågor angående deras ekonomiska konsekvenser och konsekvenserna för den personliga integriteten som bör undersökas ytterligare, och på grund av vilka smarta mätare bör förbli frivilliga. |
| --- | --- |

27.

ReK konstaterar att kommissionen bland annat satsar starkt på smarta system för att förbättra energieffektiviteten i byggnader genom att tillhandahålla verktyg för mätning, kontroll och automatisering och öka möjligheterna för konsumenterna att styra sin efterfrågan. Dessa åtgärder bör i princip välkomnas. Det finns dock vissa farhågor angående deras ekonomiska konsekvenser och konsekvenserna för den personliga integriteten som bör undersökas ytterligare, och på grund av vilka smarta mätare bör förbli frivilliga.

| 28. | Det är viktigt att främja passivhus med mycket låg energiförbrukning, och kommittén stöder och uppmuntrar även till större praktisk användning av konceptet med aktivhus som utnyttjar alternativa energikällor. |
| --- | --- |

28.

Det är viktigt att främja passivhus med mycket låg energiförbrukning, och kommittén stöder och uppmuntrar även till större praktisk användning av konceptet med aktivhus som utnyttjar alternativa energikällor.

| 29. | Kommittén understryker att det är mycket viktigt för byggnadssektorn att anta en ansvarsfull strategi. Vi föreslår att striktare rekommenderade standarder fastställs för apparater och nya byggnader samt att striktare rekommenderade design- och konstruktionskriterier införs som uppmuntrar arkitekter, stadsplanerare och designer att utveckla hus som uppfyller kraven för smarta byggnader. |
| --- | --- |

29.

Kommittén understryker att det är mycket viktigt för byggnadssektorn att anta en ansvarsfull strategi. Vi föreslår att striktare rekommenderade standarder fastställs för apparater och nya byggnader samt att striktare rekommenderade design- och konstruktionskriterier införs som uppmuntrar arkitekter, stadsplanerare och designer att utveckla hus som uppfyller kraven för smarta byggnader.

| 30. | För att uppfylla målen i EU:s strategi för uppvärmning och kylning är det viktigt att ha ett integrerat arbetssätt och uppmuntra distriktsrenovering, dvs. det vore meningsfullt att man vid renovering av byggnader på samma gång även förnyar miljön i området, uppgraderar infrastrukturen, skapar grönområden och cykelvänlig infrastruktur osv. |
| --- | --- |

30.

För att uppfylla målen i EU:s strategi för uppvärmning och kylning är det viktigt att ha ett integrerat arbetssätt och uppmuntra distriktsrenovering, dvs. det vore meningsfullt att man vid renovering av byggnader på samma gång även förnyar miljön i området, uppgraderar infrastrukturen, skapar grönområden och cykelvänlig infrastruktur osv.

Industri, kraftvärme och förnybara energikällor

| 31. | Det finns betydande potential för energibesparingar inom industrin, sett utifrån idén om industriell symbios, som är en viktig del av tanken om att gå i riktning mot en cirkulär ekonomi. På många ställen genereras ett överskott av uppvärmnings- och kylningsflöden som försvinner ut i miljön. Om man kunde använda överflödig värme och kyla i fjärrvärme- och fjärrkylenät skulle man kunna minska den primära energikonsumtionen, vilket skulle gynna både ekonomin och miljön. Lokala och regionala myndigheter spelar en viktig roll i detta avseende, eftersom de ansvarar för planeringen av uppvärmningssystemen. |
| --- | --- |

31.

Det finns betydande potential för energibesparingar inom industrin, sett utifrån idén om industriell symbios, som är en viktig del av tanken om att gå i riktning mot en cirkulär ekonomi. På många ställen genereras ett överskott av uppvärmnings- och kylningsflöden som försvinner ut i miljön. Om man kunde använda överflödig värme och kyla i fjärrvärme- och fjärrkylenät skulle man kunna minska den primära energikonsumtionen, vilket skulle gynna både ekonomin och miljön. Lokala och regionala myndigheter spelar en viktig roll i detta avseende, eftersom de ansvarar för planeringen av uppvärmningssystemen.

| 32. | Industrin bör uppmuntras att lägga mer tonvikt vid en effektivare användning av befintlig teknik för att minska energikostnaderna. Industrin stod för en fjärdedel av EU:s sammanlagda slutliga energianvändning 2012. Av denna förbrukning används 73 % till uppvärmning och kylning (8). |
| --- | --- |

32.

Industrin bör uppmuntras att lägga mer tonvikt vid en effektivare användning av befintlig teknik för att minska energikostnaderna. Industrin stod för en fjärdedel av EU:s sammanlagda slutliga energianvändning 2012. Av denna förbrukning används 73 % till uppvärmning och kylning (8).

| 33. | Kommittén uppmanar kommissionen att fokusera mer på innovation inom industrin och att stödja användningen av förnybara energikällor samt utvecklingen av ny koldioxidsnål teknik, såsom avskiljning och lagring av koldioxid (CCS), som kan bidra effektivt till att minska klimatförändringarna. Kommittén anser att ett reformerat utsläppshandelssystem är ett särskilt viktigt verktyg i detta avseende. |
| --- | --- |

33.

Kommittén uppmanar kommissionen att fokusera mer på innovation inom industrin och att stödja användningen av förnybara energikällor samt utvecklingen av ny koldioxidsnål teknik, såsom avskiljning och lagring av koldioxid (CCS), som kan bidra effektivt till att minska klimatförändringarna. Kommittén anser att ett reformerat utsläppshandelssystem är ett särskilt viktigt verktyg i detta avseende.

| 34. | Vi håller med om att kraftvärme för närvarande inte utnyttjas till sin fulla potential. Därför uppmanar vi kommissionen att utarbeta en konkret handlingsplan med rekommenderade åtgärder för att främja kraftvärmeproduktion. |
| --- | --- |

34.

Vi håller med om att kraftvärme för närvarande inte utnyttjas till sin fulla potential. Därför uppmanar vi kommissionen att utarbeta en konkret handlingsplan med rekommenderade åtgärder för att främja kraftvärmeproduktion.

| 35. | Vi uppmanar de nationella myndigheterna att rådgöra med den lokala och regionala nivån om utvecklingen av kraftvärme. Vidare bör de administrativa och rättsliga hinder som hämmar utvecklingen av kraftvärme undanröjas, efter att man har tagit hänsyn till de lokala förutsättningarna och möjligheterna samt de ekonomiska fördelarna med en utbyggnad av kraftvärmen, bl.a. förbättrad konkurrenskraft för industrin genom utnyttjande av spillvärme. |
| --- | --- |

35.

Vi uppmanar de nationella myndigheterna att rådgöra med den lokala och regionala nivån om utvecklingen av kraftvärme. Vidare bör de administrativa och rättsliga hinder som hämmar utvecklingen av kraftvärme undanröjas, efter att man har tagit hänsyn till de lokala förutsättningarna och möjligheterna samt de ekonomiska fördelarna med en utbyggnad av kraftvärmen, bl.a. förbättrad konkurrenskraft för industrin genom utnyttjande av spillvärme.

| 36. | Kommittén anser att användningen av förnybara energikällor kan vara ett sätt att säkra en effektiv utveckling av uppvärmnings- och kylningssektorn. Olika förnybara och lokala energikällor, t.ex. energiåtervinning, biobränsle, kommunalt avfall, solkraft och jordvärme osv., skulle kunna användas i fjärrvärmesystem. Därför bör man främja utvecklingen av systemen genom att möjliggöra integration av förnybara energikällor. |
| --- | --- |

36.

Kommittén anser att användningen av förnybara energikällor kan vara ett sätt att säkra en effektiv utveckling av uppvärmnings- och kylningssektorn. Olika förnybara och lokala energikällor, t.ex. energiåtervinning, biobränsle, kommunalt avfall, solkraft och jordvärme osv., skulle kunna användas i fjärrvärmesystem. Därför bör man främja utvecklingen av systemen genom att möjliggöra integration av förnybara energikällor.

Behovet av och möjligheterna till finansiering av uppvärmnings- och kylningssektorn

| 37. | Kommittén betonar att en ökad effektivitet i uppvärmnings- och kylningssektorn kräver betydande ekonomiska resurser. Därmed är det av största vikt att utveckla en gemensam strategi och verka för en större samstämmighet mellan olika finansieringskällor. |
| --- | --- |

37.

Kommittén betonar att en ökad effektivitet i uppvärmnings- och kylningssektorn kräver betydande ekonomiska resurser. Därmed är det av största vikt att utveckla en gemensam strategi och verka för en större samstämmighet mellan olika finansieringskällor.

| 38. | Kommittén föreslår en översyn av de befintliga systemen för ekonomiskt stöd på olika nivåer som kan användas för att stödja utvecklingen av fjärrvärme- och fjärrkylsystem, energieffektivitet och användningen av förnybar energi. För det andra bör man främja inrättandet av attraktiva finansieringsprogram i syfte att genomföra effektivare åtgärder inom uppvärmnings- och kylningssektorn. |
| --- | --- |

38.

Kommittén föreslår en översyn av de befintliga systemen för ekonomiskt stöd på olika nivåer som kan användas för att stödja utvecklingen av fjärrvärme- och fjärrkylsystem, energieffektivitet och användningen av förnybar energi. För det andra bör man främja inrättandet av attraktiva finansieringsprogram i syfte att genomföra effektivare åtgärder inom uppvärmnings- och kylningssektorn.

| 39. | Man bör främja användningen av innovativa finansieringsinstrument för att finansiera utvecklingen av uppvärmnings- och kylningssektorn, uppmuntra investeringar i rena tekniker och underlätta den privata sektorns deltagande. Det är viktigt att sträva efter synergier mellan nya finansieringsmetoder och finansieringsmöjligheter och att tillämpa finansieringstekniska åtgärder, såsom lågräntelån, garantier, räntesubventioner, kapitalinvesteringar, värdepapperisering osv. |
| --- | --- |

39.

Man bör främja användningen av innovativa finansieringsinstrument för att finansiera utvecklingen av uppvärmnings- och kylningssektorn, uppmuntra investeringar i rena tekniker och underlätta den privata sektorns deltagande. Det är viktigt att sträva efter synergier mellan nya finansieringsmetoder och finansieringsmöjligheter och att tillämpa finansieringstekniska åtgärder, såsom lågräntelån, garantier, räntesubventioner, kapitalinvesteringar, värdepapperisering osv.

| 40. | Kommittén understryker att genomförandet av EU:s uppvärmnings- och kylningsstrategi och finansieringen av större projekt skulle gynnas om man kunde kombinera de europeiska struktur- och investeringsfonderna (9) med de finansiella instrumenten inom Efsi. Därför efterlyser kommittén en kombination av åtgärder som kan tillämpas så brett som möjligt i EU:s medlemsstater samt att processen påskyndas och förenklas. |
| --- | --- |

40.

Kommittén understryker att genomförandet av EU:s uppvärmnings- och kylningsstrategi och finansieringen av större projekt skulle gynnas om man kunde kombinera de europeiska struktur- och investeringsfonderna (9) med de finansiella instrumenten inom Efsi. Därför efterlyser kommittén en kombination av åtgärder som kan tillämpas så brett som möjligt i EU:s medlemsstater samt att processen påskyndas och förenklas.

| 41. | Vi betonar man måste främja en utökad användning av energitjänsteföretagsmodellen för energiprojekt samt undanröja rättsliga och administrativa hinder för att den ska kunna användas inom uppvärmnings- och kylningssektorn. Det är även viktigt att medlemsstaterna fortsätter sina strukturella reformer för att undanröja hinder för investeringar inom uppvärmnings- och kylningssektorn samt för att minska byråkratin. |
| --- | --- |

41.

Vi betonar man måste främja en utökad användning av energitjänsteföretagsmodellen för energiprojekt samt undanröja rättsliga och administrativa hinder för att den ska kunna användas inom uppvärmnings- och kylningssektorn. Det är även viktigt att medlemsstaterna fortsätter sina strukturella reformer för att undanröja hinder för investeringar inom uppvärmnings- och kylningssektorn samt för att minska byråkratin.

| 42. | Vi betonar vikten av samarbetet med Europeiska investeringsbanken (EIB) och behovet av att lokala och regionala myndigheter får hjälp med att hitta ytterligare finansieringskällor och att genomföra större energieffektivitetsprojekt. Litauen har exempelvis med EIB:s hjälp startat en innovativ Jessicafond, lockat till sig ytterligare finansieringskällor och uppnått en multiplikatoreffekt. |
| --- | --- |

42.

Vi betonar vikten av samarbetet med Europeiska investeringsbanken (EIB) och behovet av att lokala och regionala myndigheter får hjälp med att hitta ytterligare finansieringskällor och att genomföra större energieffektivitetsprojekt. Litauen har exempelvis med EIB:s hjälp startat en innovativ Jessicafond, lockat till sig ytterligare finansieringskällor och uppnått en multiplikatoreffekt.

| 43. | Kommittén välkomnar stödet från Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi) (10) med särskild tonvikt på att tillhandahålla ansvar för en inledande förlust, investera i storskaliga energieffektivitetsprojekt med högre risk. Vi noterar även att Efsi hittills har varit särskilt värdefullt för små och medelstora företag. För att främja ett större deltagande från Efsi i de medlemsstater där dess verksamhet hittills har varit begränsad vill vi därför betona behovet av att intensifiera informationskampanjerna på lokal nivå. |
| --- | --- |

43.

Kommittén välkomnar stödet från Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi) (10) med särskild tonvikt på att tillhandahålla ansvar för en inledande förlust, investera i storskaliga energieffektivitetsprojekt med högre risk. Vi noterar även att Efsi hittills har varit särskilt värdefullt för små och medelstora företag. För att främja ett större deltagande från Efsi i de medlemsstater där dess verksamhet hittills har varit begränsad vill vi därför betona behovet av att intensifiera informationskampanjerna på lokal nivå.

| 44. | Kommittén välkomnar portalen för investeringsprojekt på europeisk nivå (EIPP) (11), en webbaserad plattform som knyter samman projektansvariga och investerare i europeiska projekt. Vi föreslår att plattformen kompletteras med beskrivningar av finansiella instrument genom att samla in exempel på god praxis vid utveckling av finansieringsprogram för energiprojekt i EU:s medlemsstater. |
| --- | --- |

44.

Kommittén välkomnar portalen för investeringsprojekt på europeisk nivå (EIPP) (11), en webbaserad plattform som knyter samman projektansvariga och investerare i europeiska projekt. Vi föreslår att plattformen kompletteras med beskrivningar av finansiella instrument genom att samla in exempel på god praxis vid utveckling av finansieringsprogram för energiprojekt i EU:s medlemsstater.

| 45. | Det vore lämpligt att EU utarbetade riktlinjer om en effektiv förvaltning och finansiering av energisektorn och gav exempel på möjliga modeller för effektiv förvaltning som skulle kunna tillämpas av lokala och regionala myndigheter inom uppvärmnings- och kylningssektorn. |
| --- | --- |

45.

Det vore lämpligt att EU utarbetade riktlinjer om en effektiv förvaltning och finansiering av energisektorn och gav exempel på möjliga modeller för effektiv förvaltning som skulle kunna tillämpas av lokala och regionala myndigheter inom uppvärmnings- och kylningssektorn.

De lokala och regionala myndigheternas roll

| 46. | Kommittén noterar den viktiga roll som de lokala och regionala myndigheterna spelar när det gäller uppvärmnings- och kylningssektorn.






  — | Lokala och regionala myndigheter har det direkta ansvaret för sektorn. De organiserar tillhandahållandet av tjänster, ansvarar för planeringen av systemen och hanterar finansieringsfrågor i samband med utveckling och modernisering av systemen. |
| --- | --- | --- |

46.

Kommittén noterar den viktiga roll som de lokala och regionala myndigheterna spelar när det gäller uppvärmnings- och kylningssektorn.

—

Lokala och regionala myndigheter har det direkta ansvaret för sektorn. De organiserar tillhandahållandet av tjänster, ansvarar för planeringen av systemen och hanterar finansieringsfrågor i samband med utveckling och modernisering av systemen.

| — | Lokala och regionala myndigheter utgör den kedja som sammanlänkar alla aktörer inom sektorn – konsumenter, leverantörer, producenter, investerare och systemoperatörer – och bland annat bidrar till att förbättra miljön. |
| --- | --- |

—

Lokala och regionala myndigheter utgör den kedja som sammanlänkar alla aktörer inom sektorn – konsumenter, leverantörer, producenter, investerare och systemoperatörer – och bland annat bidrar till att förbättra miljön.

| — | Viktiga beslut fattas och centrala initiativ utarbetas på den här nivån. Det är på den lokala nivån som teorin omsätts i praktiken och rättsliga krav omvandlas till synliga och konkreta resultat. |
| --- | --- |

—

Viktiga beslut fattas och centrala initiativ utarbetas på den här nivån. Det är på den lokala nivån som teorin omsätts i praktiken och rättsliga krav omvandlas till synliga och konkreta resultat.

| — | De informerar och rådfrågar konsumenterna. |
| --- | --- |

—

De informerar och rådfrågar konsumenterna.

| 47. | De lokala och regionala myndigheterna kan som ansvariga för samhällsplaneringen bidra till att främja användningen av förnybar energi och förbättra energieffektiviteten på lokal och regional nivå, exempelvis genom att fastställa ambitiösa mål och handlingsplaner, förenkla de administrativa förfarandena och reglerna eller genom att tillhandahålla ekonomiskt stöd. |
| --- | --- |

47.

De lokala och regionala myndigheterna kan som ansvariga för samhällsplaneringen bidra till att främja användningen av förnybar energi och förbättra energieffektiviteten på lokal och regional nivå, exempelvis genom att fastställa ambitiösa mål och handlingsplaner, förenkla de administrativa förfarandena och reglerna eller genom att tillhandahålla ekonomiskt stöd.

| 48. | Kommittén beklagar att de lokala och regionala myndigheterna inte omnämns i strategin som centrala aktörer inom uppvärmning och kylning, och uppmanar kommissionen att behandla lokala och regionala myndigheter som partner som är likvärdiga med centrala myndigheter med avseende på genomförandet av ytterligare åtgärder på detta område. |
| --- | --- |

48.

Kommittén beklagar att de lokala och regionala myndigheterna inte omnämns i strategin som centrala aktörer inom uppvärmning och kylning, och uppmanar kommissionen att behandla lokala och regionala myndigheter som partner som är likvärdiga med centrala myndigheter med avseende på genomförandet av ytterligare åtgärder på detta område.

| 49. | De lokala och regionala myndigheterna bör rådfrågas när det gäller specifika framtida åtgärder, på grund av den roll de har vid planering och uppbyggnad av infrastrukturen, för att locka investerare och informera och rådfråga konsumenterna. |
| --- | --- |

49.

De lokala och regionala myndigheterna bör rådfrågas när det gäller specifika framtida åtgärder, på grund av den roll de har vid planering och uppbyggnad av infrastrukturen, för att locka investerare och informera och rådfråga konsumenterna.

| 50. | I flera länder ligger uppvärmning och kylning inom kommunens ansvarsområde (dvs. som en av de allmännyttiga tjänsterna). Den lokala nivån är i detta avseende därför avgörande när det gäller att uppmuntra alla intressenter inom sektorn (t.ex. hushåll och industrier) att delta i utvecklingen av sektorn, genom att skapa förutsättningar som kan främja konkurrenskraften och minska uppvärmningskostnaderna. |
| --- | --- |

50.

I flera länder ligger uppvärmning och kylning inom kommunens ansvarsområde (dvs. som en av de allmännyttiga tjänsterna). Den lokala nivån är i detta avseende därför avgörande när det gäller att uppmuntra alla intressenter inom sektorn (t.ex. hushåll och industrier) att delta i utvecklingen av sektorn, genom att skapa förutsättningar som kan främja konkurrenskraften och minska uppvärmningskostnaderna.

Vikten av information och allmänhetens deltagande

| 51. | Att främja allmän användning av modern teknik och effektiva och hållbara uppvärmnings- eller kylningssystem som möjliggör en effektiv användning av energin och resurserna kommer att bidra till att säkra luftkvaliteten och individens och samhällets välfärd. |
| --- | --- |

51.

Att främja allmän användning av modern teknik och effektiva och hållbara uppvärmnings- eller kylningssystem som möjliggör en effektiv användning av energin och resurserna kommer att bidra till att säkra luftkvaliteten och individens och samhällets välfärd.

| 52. | Inga enskilda åtgärder, såsom renovering eller byte av bränsle eller andra åtgärder, kommer att kunna åstadkomma betydande resultat. Rätt information är av yttersta vikt. Fastighetsägare saknar ofta kunskap om fördelarna med renovering. Uppvärmning och kylning utgör i genomsnitt 6 % av européernas konsumtionskostnader. 11 % av befolkningen kan inte hålla sina hus tillräckligt uppvärmda på vintern (12). Konsumenternas valmöjligheter begränsas på grund av brist på information om den faktiska energiförbrukningen och de faktiska energikostnaderna, och ofta även av otillräckliga finansiella medel för att investera i den mest effektiva tekniken. Det är svårt att jämföra teknik och lösningar med utgångspunkt i kostnader och fördelar under hela livscykeln, kvalitet och tillförlitlighet. Vi föreslår därför att den centrala regeringen och de regionala och lokala myndigheterna samarbetar för att öka allmänhetens medvetenhet och utbilda konsumenterna om energieffektivitetsåtgärder och energisparande teknik. |
| --- | --- |

52.

Inga enskilda åtgärder, såsom renovering eller byte av bränsle eller andra åtgärder, kommer att kunna åstadkomma betydande resultat. Rätt information är av yttersta vikt. Fastighetsägare saknar ofta kunskap om fördelarna med renovering. Uppvärmning och kylning utgör i genomsnitt 6 % av européernas konsumtionskostnader. 11 % av befolkningen kan inte hålla sina hus tillräckligt uppvärmda på vintern (12). Konsumenternas valmöjligheter begränsas på grund av brist på information om den faktiska energiförbrukningen och de faktiska energikostnaderna, och ofta även av otillräckliga finansiella medel för att investera i den mest effektiva tekniken. Det är svårt att jämföra teknik och lösningar med utgångspunkt i kostnader och fördelar under hela livscykeln, kvalitet och tillförlitlighet. Vi föreslår därför att den centrala regeringen och de regionala och lokala myndigheterna samarbetar för att öka allmänhetens medvetenhet och utbilda konsumenterna om energieffektivitetsåtgärder och energisparande teknik.

| 53. | Med tanke på de vetenskapliga framstegen och den tekniska utvecklingen saknas det i uppvärmnings- och kylningssektorn (som i så många andra sektorer) specialister med lämplig kunskap om hur man bygger energieffektiva fastigheter och om teknik för energieffektivitet och förnybar energi. För att ta itu med detta problem är det viktigt att alla aktörer inom sektorn samarbetar när man utbildar kvalificerat yrkesfolk och genomför samråd, informationskampanjer och utbildningsprogram. |
| --- | --- |

53.

Med tanke på de vetenskapliga framstegen och den tekniska utvecklingen saknas det i uppvärmnings- och kylningssektorn (som i så många andra sektorer) specialister med lämplig kunskap om hur man bygger energieffektiva fastigheter och om teknik för energieffektivitet och förnybar energi. För att ta itu med detta problem är det viktigt att alla aktörer inom sektorn samarbetar när man utbildar kvalificerat yrkesfolk och genomför samråd, informationskampanjer och utbildningsprogram.

| 54. | Kommittén välkomnar inrättandet av Europeiska centrumet för investeringsrådgivning (EIAH) (13) som ger privata och offentliga projektansvariga tekniskt stöd och skräddarsydd rådgivning. Vi noterar dock att det vore lämpligt att tillhandahålla fler rådgivningstjänster på fältet, närmare de företag som behöver dem. Det är viktigt att öka intressenternas medvetenhet om energibesparingar, inom såväl den offentliga som den privata sektorn. |
| --- | --- |

54.

Kommittén välkomnar inrättandet av Europeiska centrumet för investeringsrådgivning (EIAH) (13) som ger privata och offentliga projektansvariga tekniskt stöd och skräddarsydd rådgivning. Vi noterar dock att det vore lämpligt att tillhandahålla fler rådgivningstjänster på fältet, närmare de företag som behöver dem. Det är viktigt att öka intressenternas medvetenhet om energibesparingar, inom såväl den offentliga som den privata sektorn.

| 55. | Kommittén välkomnar borgmästaravtalet, som grundar sig på ett initiativ från kommissionen där de lokala och regionala myndigheterna åtar sig att minska koldioxidutsläppen och på så sätt bidrar till genomförandet av en hållbar energipolitik. Vi uppmanar även kommissionen att tillhandahålla incitament för deltagande i liknande initiativ. |
| --- | --- |

55.

Kommittén välkomnar borgmästaravtalet, som grundar sig på ett initiativ från kommissionen där de lokala och regionala myndigheterna åtar sig att minska koldioxidutsläppen och på så sätt bidrar till genomförandet av en hållbar energipolitik. Vi uppmanar även kommissionen att tillhandahålla incitament för deltagande i liknande initiativ.

Bryssel den 12 oktober 2016.

Markku MARKKULA

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

(1)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/SV/TXT/PDF/?uri=CELEX:52016DC0051&rid=1

1

(2)  Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 244/2012 av den 16 januari 2012 om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/31/EU om byggnaders energiprestanda genom fastställande av en ram för jämförelsemetod för beräkning av kostnadsoptimala nivåer för minimikrav avseende energiprestanda för byggnader och byggnadselement (EUT L 81, 21.3.2012, s. 18).

2

(3)  Yttrande från Europeiska regionkommittén om ”Paketet för energiunionen”.

3

Yttrande från Regionkommittén om ”Energi till ett rimligt pris för alla” (EUT C 174, 7.6.2014, s. 15). Skrivelse från det grekiska rådsordförandeskapet av den 4 november 2013.

Yttrande från Regionkommittén om ”Förnybar energi: en viktig faktor på den europeiska energimarknaden” (EUT C 62, 2.3.2013, s. 51).

Yttrande från Regionkommittén om ”Energieffektivitet” (EUT C 54, 23.2.2012, s. 49).

Yttrande från Regionkommittén om ”EU:s energihandlingsplan 2011–2020” (förberedande yttrande) (EUT C 42, 10.2.2011, s. 6).

Yttrande från Regionkommittén om ”Energi: strategisk energiöversyn och byggnaders energiprestanda” (EUT C 200, 25.8.2009, s. 41).

Yttrande från Regionkommittén om ”Främjande av förnybara energikällor” (EUT C 325, 19.12.2008, s. 12).

(4)  Yttrande från Regionkommittén om ”Förnybar energi: en viktig faktor på den europeiska energimarknaden”.

4

(5)  Yttrande från Regionkommittén om ”EU:s energihandlingsplan 2011–2020” (förberedande yttrande).

5

(6)  Se fotnot 1.

6

(7)  https://sv.wikipedia.org/wiki/Building_Information_Model

7

(8)  Se fotnot 1.

8

(9)  http://ec.europa.eu/contracts_grants/funds_sv.htm

9

(10)  http://www.eib.org/efsi/index.htm

10

(11)  https://ec.europa.eu/priorities/european-investment-project-portal-eipp_sv

11

(12)  Se fotnot 1.

12

(13)  http://www.eib.org/eiah/index.htm

13

---