# Eiropas Savienības L 36/2021

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 36 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 64. gadagājums2021. gada 2. februāris |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 36

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

64. gadagājums2021. gada 2. februāris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | STARPTAUTISKI NOLĪGUMI |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2021/112 (2021. gada 25. janvāris) par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Japānu par civilās aviācijas drošību | 1 |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2021/113 (2021. gada 25. janvāris) par to, lai noslēgtu Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Kuka Salu valdību par to, lai tiktu pagarināts darbības termiņš Īstenošanas protokolam, ko pievieno Ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumam starp Eiropas Savienību un Kuka Salu valdību | 3 |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2021/114 2020. gada 25. septembrī, ar ko attiecībā uz Armēniju un Vjetnamu groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 978/2012 II un III pielikumu | 5 |
| | * | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2021/115 (2020. gada 27. novembris), ar ko attiecībā uz perfluoroktānskābi (PFOA), tās sāļiem un ar PFOA saistītiem savienojumiem groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2019/1021 I pielikumu (
  1
  ) | 7 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/116 (2021. gada 1. februāris) par pirmā kopprojekta izveidi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 550/2004 paredzētā Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības ģenerālplāna īstenošanas atbalstam, ar ko groza Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 409/2013 un atceļ Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 716/2014 (
  1
  ) | 10 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2021/117 (2021. gada 1. februāris), ar ko Īstenošanas lēmumu (ES) 2019/919 groza attiecībā uz mazizmēra kuģiem piemērojamiem saskaņotajiem standartiem par benzīna motora un/vai benzīna tvertnes nodalījumu ventilāciju un elektriskajiem ventilatoriem | 39 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

*

Padomes Lēmums (ES) 2021/112 (2021. gada 25. janvāris) par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Japānu par civilās aviācijas drošību

1

*

Padomes Lēmums (ES) 2021/113 (2021. gada 25. janvāris) par to, lai noslēgtu Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Kuka Salu valdību par to, lai tiktu pagarināts darbības termiņš Īstenošanas protokolam, ko pievieno Ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumam starp Eiropas Savienību un Kuka Salu valdību

3

REGULAS

*

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2021/114 2020. gada 25. septembrī, ar ko attiecībā uz Armēniju un Vjetnamu groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 978/2012 II un III pielikumu

5

*

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2021/115 (2020. gada 27. novembris), ar ko attiecībā uz perfluoroktānskābi (PFOA), tās sāļiem un ar PFOA saistītiem savienojumiem groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2019/1021 I pielikumu (
  1
  )

1

7

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/116 (2021. gada 1. februāris) par pirmā kopprojekta izveidi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 550/2004 paredzētā Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības ģenerālplāna īstenošanas atbalstam, ar ko groza Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 409/2013 un atceļ Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 716/2014 (
  1
  )

1

10

LĒMUMI

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2021/117 (2021. gada 1. februāris), ar ko Īstenošanas lēmumu (ES) 2019/919 groza attiecībā uz mazizmēra kuģiem piemērojamiem saskaņotajiem standartiem par benzīna motora un/vai benzīna tvertnes nodalījumu ventilāciju un elektriskajiem ventilatoriem

39

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

| 2.2.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 36/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 36/1

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2021/112

(2021. gada 25. janvāris)

par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Japānu par civilās aviācijas drošību

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 100. panta 2. punktu saistībā ar tā 218. panta 6. punkta otrās daļas a) punkta v) apakšpunktu un 218. panta 7. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu (1),

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Padomes Lēmumu (ES) 2020/1026 (2) Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Japānu par civilās aviācijas drošību (“nolīgums”) parakstīja 2020. gada 22. jūnijā, ņemot vērā tā noslēgšanu vēlāk. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Padomes Lēmumu (ES) 2020/1026 (2) Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Japānu par civilās aviācijas drošību (“nolīgums”) parakstīja 2020. gada 22. jūnijā, ņemot vērā tā noslēgšanu vēlāk.

| (2) | Ir lietderīgi atsaukties uz procesuālo kārtību, kas attiecas uz Savienības dalību kopīgajās struktūrās, kuras izveidotas ar nolīgumu, uz aizsargpasākumu pieņemšanu, apspriešanās pieprasījumiem un pasākumiem, ar ko aptur atzīšanas pienākumu izpildi, kā arī uz lēmumu pieņemšanu par nolīguma pielikumu grozījumiem, kas noteikta lēmumā (ES) 2020/1026. |
| --- | --- |

(2)

Ir lietderīgi atsaukties uz procesuālo kārtību, kas attiecas uz Savienības dalību kopīgajās struktūrās, kuras izveidotas ar nolīgumu, uz aizsargpasākumu pieņemšanu, apspriešanās pieprasījumiem un pasākumiem, ar ko aptur atzīšanas pienākumu izpildi, kā arī uz lēmumu pieņemšanu par nolīguma pielikumu grozījumiem, kas noteikta lēmumā (ES) 2020/1026.

| (3) | Nolīgums būtu jāapstiprina, |
| --- | --- |

(3)

Nolīgums būtu jāapstiprina,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo Savienības vārdā tiek apstiprināts Nolīgums starp Eiropas Savienību un Japānu par civilās aviācijas drošību.

2. pants

Padomes priekšsēdētājs Savienības vārdā sniedz nolīguma 20. panta 1. punktā paredzēto paziņojumu (3).

3. pants

1.   Pušu Apvienotajā komitejā, kas izveidota saskaņā ar nolīguma 11. pantu (“Apvienotā komiteja”), Savienību pārstāv Komisija, kurai palīdz Eiropas Savienības Aviācijas drošības aģentūra un kurai kā dalībvalstu pārstāvji līdzdarbojas to aviācijas iestādes.

2.   Sertifikācijas uzraudzības padomē, kas izveidota saskaņā ar nolīguma 1. pielikuma 3. pantu, Savienību pārstāv Eiropas Savienības Aviācijas drošības aģentūra, kurai palīdz dalībvalstu aviācijas iestādes, uz kurām tieši attiecas katras sanāksmes darba kārtība.

4. pants

1.   Komisija var veikt šādus pasākumus:

| a) | pieņemt aizsargpasākumus saskaņā ar nolīguma 5. panta 1. punkta b) apakšpunktu; |
| --- | --- |

a)

pieņemt aizsargpasākumus saskaņā ar nolīguma 5. panta 1. punkta b) apakšpunktu;

| b) | pieprasīt apspriešanos saskaņā ar nolīguma 16. panta 3. punktu; |
| --- | --- |

b)

pieprasīt apspriešanos saskaņā ar nolīguma 16. panta 3. punktu;

| c) | veikt pasākumus, lai pārtrauktu abpusējās atzīšanas pienākumu izpildi, un atcelt šādu pārtraukšanu saskaņā ar nolīguma 17. pantu. |
| --- | --- |

c)

veikt pasākumus, lai pārtrauktu abpusējās atzīšanas pienākumu izpildi, un atcelt šādu pārtraukšanu saskaņā ar nolīguma 17. pantu.

2.   Komisija pietiekami savlaicīgi informē Padomi par savu nodomu rīkoties saskaņā ar šo pantu.

5. pants

Komisija ir pilnvarota Savienības vārdā apstiprināt grozījumus nolīguma pielikumos, ko pieņēmusi Apvienotā komiteja, saskaņā ar nolīguma 11. panta 2. punkta c) apakšpunktu tiktāl, ciktāl šādi grozījumi ir saderīgi ar attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem un nerada vajadzību tos grozīt, ievērojot šādus nosacījumus:

| a) | Komisija nodrošina, ka apstiprināšana Savienības vārdā:






  — | ir Savienības interesēs, |
| --- | --- | --- |

a)

Komisija nodrošina, ka apstiprināšana Savienības vārdā:

—

ir Savienības interesēs,

| — | kalpo mērķiem, ko Savienība tiecas sasniegt saskaņā ar savu aviācijas drošības un tirdzniecības politiku, |
| --- | --- |

—

kalpo mērķiem, ko Savienība tiecas sasniegt saskaņā ar savu aviācijas drošības un tirdzniecības politiku,

| — | ņem vērā Savienības ražotāju, tirgotāju un patērētāju intereses, |
| --- | --- |

—

ņem vērā Savienības ražotāju, tirgotāju un patērētāju intereses,

| — | nav pretrunā Savienības tiesībām vai starptautiskajām tiesībām, |
| --- | --- |

—

nav pretrunā Savienības tiesībām vai starptautiskajām tiesībām,

| — | attiecīgā gadījumā palīdz uzlabot civilās aeronavigācijas ražojumu kvalitāti, uzlabojot krāpniecisku un maldinošu darbību atklāšanu, |
| --- | --- |

—

attiecīgā gadījumā palīdz uzlabot civilās aeronavigācijas ražojumu kvalitāti, uzlabojot krāpniecisku un maldinošu darbību atklāšanu,

| — | attiecīgā gadījumā tiecas uz standartu tuvināšanu attiecībā uz civilās aeronavigācijas ražojumiem, |
| --- | --- |

—

attiecīgā gadījumā tiecas uz standartu tuvināšanu attiecībā uz civilās aeronavigācijas ražojumiem,

| — | attiecīgā gadījumā izvairās radīt šķēršļus inovācijai un |
| --- | --- |

—

attiecīgā gadījumā izvairās radīt šķēršļus inovācijai un

| — | attiecīgā gadījumā sekmē civilās aeronavigācijas ražojumu tirdzniecību; un |
| --- | --- |

—

attiecīgā gadījumā sekmē civilās aeronavigācijas ražojumu tirdzniecību; un

| b) | Komisija ierosinātos grozījumus pirms to apstiprināšanas savlaicīgi iesniedz Padomei. |
| --- | --- |

b)

Komisija ierosinātos grozījumus pirms to apstiprināšanas savlaicīgi iesniedz Padomei.

Dalībvalstu valdību Pastāvīgo pārstāvju komiteja izvērtē to, vai ierosinātie grozījumi atbilst pirmās daļas a) punktā noteiktajiem nosacījumiem.

Komisija Savienības vārdā apstiprina ierosinātos grozījumus, ja vien tāds dalībvalstu skaits, kas saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 16. panta 4. punktu veido Padomes bloķējošo mazākumu, neiebilst pret tiem. Ja ir šāds bloķējošais mazākums, Komisija Savienības vārdā noraida ierosinātos grozījumus.

6. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2021. gada 25. janvārī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

J. BORRELL FONTELLES

---

(1)  
  2020. gada 15. decembra piekrišana (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta).

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  Padomes Lēmums (ES) 2020/1026 (2020. gada 24. aprīlis) par to, lai Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Nolīgumu par civilās aviācijas drošību starp Eiropas Savienību un Japānu (OV L 229, 16.7.2020., 1. lpp.).

2

(3)  Nolīguma spēkā stāšanās dienu Padomes Ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

3

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

---

| 2.2.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 36/3 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 36/3

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2021/113

(2021. gada 25. janvāris)

par to, lai noslēgtu Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Kuka Salu valdību par to, lai tiktu pagarināts darbības termiņš Īstenošanas protokolam, ko pievieno Ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumam starp Eiropas Savienību un Kuka Salu valdību

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. pantu saistībā ar 218. panta 6. punkta otrās daļas a) punkta v) apakšpunktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu (1),

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Padomes Lēmumu (ES) 2020/1545 (2) Nolīgums vēstuļu apmaiņas veidā par to, lai tiktu pagarināts darbības termiņš Īstenošanas protokolam, ko pievieno Ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumam starp Eiropas Savienību un Kuka Salu valdību (“nolīgums vēstuļu apmaiņas veidā”), kura darbības termiņš beidzas 2020. gada 13. oktobrī, tika parakstīts 2020. gada 13. novembrī ar noteikumu, ka tas vēlāk tiks noslēgts. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Padomes Lēmumu (ES) 2020/1545 (2) Nolīgums vēstuļu apmaiņas veidā par to, lai tiktu pagarināts darbības termiņš Īstenošanas protokolam, ko pievieno Ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumam starp Eiropas Savienību un Kuka Salu valdību (“nolīgums vēstuļu apmaiņas veidā”), kura darbības termiņš beidzas 2020. gada 13. oktobrī, tika parakstīts 2020. gada 13. novembrī ar noteikumu, ka tas vēlāk tiks noslēgts.

| (2) | Nolīguma vēstuļu apmaiņas veidā mērķis ir ļaut Savienībai un Kuka Salu valdībai turpināt sadarboties, lai veicinātu ilgtspējīgas zivsaimniecības politiku un zvejas resursu atbildīgu izmantošanu Kuka Salu ūdeņos, kā arī ļaut Savienības kuģiem minētajos ūdeņos veikt zvejas darbības. |
| --- | --- |

(2)

Nolīguma vēstuļu apmaiņas veidā mērķis ir ļaut Savienībai un Kuka Salu valdībai turpināt sadarboties, lai veicinātu ilgtspējīgas zivsaimniecības politiku un zvejas resursu atbildīgu izmantošanu Kuka Salu ūdeņos, kā arī ļaut Savienības kuģiem minētajos ūdeņos veikt zvejas darbības.

| (3) | Nolīgums vēstuļu apmaiņas veidā būtu jāapstiprina, |
| --- | --- |

(3)

Nolīgums vēstuļu apmaiņas veidā būtu jāapstiprina,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo Savienības vārdā tiek apstiprināts Nolīgums vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Kuka Salu valdību par to, lai tiktu pagarināts darbības termiņš Īstenošanas protokolam, ko pievieno Ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumam starp Eiropas Savienību un Kuka Salu valdību (3).

2. pants

Padomes priekšsēdētājs Savienības vārdā sniedz nolīguma vēstuļu apmaiņas veidā 6. punktā paredzēto paziņojumu (4).

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2021. gada 25. janvārī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

J. BORRELL FONTELLES

---

(1)  
  2020. gada 14. decembra piekrišana (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta).

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  Padomes Lēmums (ES) 2020/1545 (2020. gada 19. oktobris) par to, lai Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Kuka Salu valdību par to, lai tiktu pagarināts darbības termiņš Īstenošanas protokolam, ko pievieno Ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumam starp Eiropas Savienību un Kuka Salu valdību (OV L 356, 26.10.2020., 7. lpp.).

2

(3)  Nolīguma vēstuļu apmaiņas veidā teksts ir publicēts 2020. gada 26. oktobra OV L 356.

3

(4)  Nolīguma vēstuļu apmaiņas veidā spēkā stāšanās dienu Padomes Ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

4

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

---

REGULAS

| 2.2.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 36/5 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 36/5

---

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) 2021/114

2020. gada 25. septembrī,

ar ko attiecībā uz Armēniju un Vjetnamu groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 978/2012 II un III pielikumu

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 978/2012 (2012. gada 25. oktobris) par vispārējo tarifa preferenču sistēmas piemērošanu un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 732/2008 (1), un jo īpaši tās 5. panta 3. punktu un 10. panta 5. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (ES) Nr. 978/2012 4. pantā ir noteikti kritēriji tarifa preferenču piešķiršanai atbilstoši vispārējo preferenču shēmas (“VPS”) vispārējam režīmam. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (ES) Nr. 978/2012 4. pantā ir noteikti kritēriji tarifa preferenču piešķiršanai atbilstoši vispārējo preferenču shēmas (“VPS”) vispārējam režīmam.

| (2) | Regulā (ES) Nr. 978/2012 paredzēts, ka uz valsti, ko Pasaules Banka trīs gadus pēc kārtas klasificējusi kā valsti ar augstiem vai vidēji augstiem ienākumiem, vai valsti, kura gūst labumu no preferenciālās tirgus piekļuves režīma, kas būtībā visai tirdzniecībai nodrošina tādas pašas vai labākas tarifa preferences kā VPS, nebūtu jāattiecina VPS. |
| --- | --- |

(2)

Regulā (ES) Nr. 978/2012 paredzēts, ka uz valsti, ko Pasaules Banka trīs gadus pēc kārtas klasificējusi kā valsti ar augstiem vai vidēji augstiem ienākumiem, vai valsti, kura gūst labumu no preferenciālās tirgus piekļuves režīma, kas būtībā visai tirdzniecībai nodrošina tādas pašas vai labākas tarifa preferences kā VPS, nebūtu jāattiecina VPS.

| (3) | Regulas (ES) Nr. 978/2012 II pielikumā ir izveidots VPS saņēmējvalstu saraksts. Saskaņā ar minēto regulu Komisijai katru gadu līdz 1. janvārim ir jāpārskata II pielikums, lai grozītu sarakstā iekļauto valstu statusu saskaņā ar minētās regulas 4. pantā noteiktajiem kritērijiem. |
| --- | --- |

(3)

Regulas (ES) Nr. 978/2012 II pielikumā ir izveidots VPS saņēmējvalstu saraksts. Saskaņā ar minēto regulu Komisijai katru gadu līdz 1. janvārim ir jāpārskata II pielikums, lai grozītu sarakstā iekļauto valstu statusu saskaņā ar minētās regulas 4. pantā noteiktajiem kritērijiem.

| (4) | Saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 978/2012 VPS saņēmējvalstij un ekonomikas dalībniekiem jādod pietiekams laiks, lai tie varētu pienācīgi pielāgoties pārskatītajam valsts VPS statusam. Tāpēc VPS būtu jāturpina piemērot vienu gadu pēc dienas, kad stājas spēkā lēmums saņēmējvalsti svītrot no VPS saņēmējvalstu saraksta, pamatojoties uz 4. panta 1. punkta a) apakšpunktu, un divus gadus pēc dienas, kad sāk piemērot preferenciālās tirgus piekļuves režīmu, pamatojoties uz 4. panta 1. punkta b) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 978/2012 VPS saņēmējvalstij un ekonomikas dalībniekiem jādod pietiekams laiks, lai tie varētu pienācīgi pielāgoties pārskatītajam valsts VPS statusam. Tāpēc VPS būtu jāturpina piemērot vienu gadu pēc dienas, kad stājas spēkā lēmums saņēmējvalsti svītrot no VPS saņēmējvalstu saraksta, pamatojoties uz 4. panta 1. punkta a) apakšpunktu, un divus gadus pēc dienas, kad sāk piemērot preferenciālās tirgus piekļuves režīmu, pamatojoties uz 4. panta 1. punkta b) apakšpunktu.

| (5) | Pasaules Banka 2018., 2019. un 2020. gadā klasificēja Armēniju kā valsti ar vidēji augstiem ienākumiem. Armēnija vairs neatbilst Regulas (ES) Nr. 978/2012 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētajam VPS saņēmējvalsts statusam, un tā būtu jāsvītro no minētās regulas II pielikumā iekļautā VPS saņēmējvalstu saraksta, piemērošanu paredzot no 2022. gada 1. janvāra. |
| --- | --- |

(5)

Pasaules Banka 2018., 2019. un 2020. gadā klasificēja Armēniju kā valsti ar vidēji augstiem ienākumiem. Armēnija vairs neatbilst Regulas (ES) Nr. 978/2012 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētajam VPS saņēmējvalsts statusam, un tā būtu jāsvītro no minētās regulas II pielikumā iekļautā VPS saņēmējvalstu saraksta, piemērošanu paredzot no 2022. gada 1. janvāra.

| (6) | Regulas (ES) Nr. 978/2012 9. panta 1. punktā noteikti konkrēti atbilstības kritēriji tarifa preferenču piešķiršanai saskaņā ar īpašu veicināšanas režīmu VPS saņēmējvalstu ilgtspējīgai attīstībai un labai pārvaldībai (VPS+). Regulas (ES) Nr. 978/2012 III pielikumā ir izveidots VPS+ saņēmējvalstu saraksts. |
| --- | --- |

(6)

Regulas (ES) Nr. 978/2012 9. panta 1. punktā noteikti konkrēti atbilstības kritēriji tarifa preferenču piešķiršanai saskaņā ar īpašu veicināšanas režīmu VPS saņēmējvalstu ilgtspējīgai attīstībai un labai pārvaldībai (VPS+). Regulas (ES) Nr. 978/2012 III pielikumā ir izveidots VPS+ saņēmējvalstu saraksts.

| (7) | Tā kā Armēnija zaudē VPS saņēmējvalsts statusu no 2022. gada 1. janvāra, Armēnija būtu jāpārstāj būt arī VPS+ saņēmējvalstij saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 978/2012 9. panta 1. punktu. Tāpēc Armēnija būtu jāsvītro no minētās regulas III pielikuma, piemērošanu paredzot no 2022. gada 1. janvāra. |
| --- | --- |

(7)

Tā kā Armēnija zaudē VPS saņēmējvalsts statusu no 2022. gada 1. janvāra, Armēnija būtu jāpārstāj būt arī VPS+ saņēmējvalstij saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 978/2012 9. panta 1. punktu. Tāpēc Armēnija būtu jāsvītro no minētās regulas III pielikuma, piemērošanu paredzot no 2022. gada 1. janvāra.

| (8) | Preferenciālas tirgus piekļuves režīmu Vjetnamai sāka piemērot 2020. gada 1. augustā. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 978/2012 4. panta 1. punkta b) apakšpunktu arī Vjetnama būtu jāsvītro no minētās regulas II pielikuma. Atbilstīgi precedentiem līdzīgos gadījumos un lai nodrošinātu juridisko noteiktību un izvairītos no nevajadzīga administratīvā sloga, Vjetnamas svītrošana no II pielikuma būtu jāpiemēro no 2023. gada 1. janvāra, |
| --- | --- |

(8)

Preferenciālas tirgus piekļuves režīmu Vjetnamai sāka piemērot 2020. gada 1. augustā. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 978/2012 4. panta 1. punkta b) apakšpunktu arī Vjetnama būtu jāsvītro no minētās regulas II pielikuma. Atbilstīgi precedentiem līdzīgos gadījumos un lai nodrošinātu juridisko noteiktību un izvairītos no nevajadzīga administratīvā sloga, Vjetnamas svītrošana no II pielikuma būtu jāpiemēro no 2023. gada 1. janvāra,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (ES) Nr. 978/2012 groza šādi:

| 1. | II pielikumā zem virsraksta “1. panta 2. punkta a) apakšpunktā minētā vispārējā režīma saņēmējvalstis” no A un B slejas attiecīgi svītro šādus burtu kodus un tiem atbilstošās valstis:






  a) | AM Armēnija, |
| --- | --- | --- |

1.

II pielikumā zem virsraksta “1. panta 2. punkta a) apakšpunktā minētā vispārējā režīma saņēmējvalstis” no A un B slejas attiecīgi svītro šādus burtu kodus un tiem atbilstošās valstis:

a)

AM Armēnija,

| b) | VN Vjetnama; |
| --- | --- |

b)

VN Vjetnama;

| 2. | III pielikuma A un B slejā tiek svītrots šāds burtu kods un tam atbilstošā valsts:
  AM Armēnija. |
| --- | --- |

2.

III pielikuma A un B slejā tiek svītrots šāds burtu kods un tam atbilstošā valsts:

AM Armēnija.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2021. gada 1. janvārī.

Regulas 1. panta 1. punkta a) apakšpunktu un 1. panta 2. punktu piemēro no 2022. gada 1. janvāra.

Regulas 1. panta 1. punkta b) apakšpunktu piemēro no 2023. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2020. gada 25. septembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 303, 31.10.2012., 1. lpp.

1

---

| 2.2.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 36/7 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 36/7

---

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) 2021/115

(2020. gada 27. novembris),

ar ko attiecībā uz perfluoroktānskābi (PFOA), tās sāļiem un ar PFOA saistītiem savienojumiem groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2019/1021 I pielikumu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/1021 (2019. gada 20. jūnijs) par noturīgiem organiskajiem piesārņotājiem (1) un jo īpaši tās 15. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Regulu (ES) 2019/1021 tiek īstenotas saistības, kuras Savienība uzņēmusies saskaņā ar Stokholmas Konvenciju par noturīgajiem organiskajiem piesārņotājiem (2) (“Konvencija”) un 1979. gada Konvencijai par gaisa pārrobežu piesārņojumu lielos attālumos pievienoto Protokolu par noturīgajiem organiskajiem piesārņotājiem (3). |
| --- | --- |

(1)

Ar Regulu (ES) 2019/1021 tiek īstenotas saistības, kuras Savienība uzņēmusies saskaņā ar Stokholmas Konvenciju par noturīgajiem organiskajiem piesārņotājiem (2) (“Konvencija”) un 1979. gada Konvencijai par gaisa pārrobežu piesārņojumu lielos attālumos pievienoto Protokolu par noturīgajiem organiskajiem piesārņotājiem (3).

| (2) | Konvencijas A pielikumā (“Izmantošanas un ražošanas pārtraukšana”) ir to ķīmisko vielu saraksts, kuru ražošanu, izmantošanu, importēšanu un eksportēšanu katrai Konvencijas Pusei ir pienākums aizliegt un/vai attiecībā uz kurām katrai Konvencijas Pusei ir pienākums veikt juridiskos un administratīvos pasākumus, kas vajadzīgi, lai šādu ražošanu, izmantošanu, importēšanu un eksportēšanu pārtrauktu, ņemot vērā minētajā pielikumā noteiktos piemērojamos īpašos izņēmumus. |
| --- | --- |

(2)

Konvencijas A pielikumā (“Izmantošanas un ražošanas pārtraukšana”) ir to ķīmisko vielu saraksts, kuru ražošanu, izmantošanu, importēšanu un eksportēšanu katrai Konvencijas Pusei ir pienākums aizliegt un/vai attiecībā uz kurām katrai Konvencijas Pusei ir pienākums veikt juridiskos un administratīvos pasākumus, kas vajadzīgi, lai šādu ražošanu, izmantošanu, importēšanu un eksportēšanu pārtrauktu, ņemot vērā minētajā pielikumā noteiktos piemērojamos īpašos izņēmumus.

| (3) | Ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2020/784 (4) tika grozīts Regulas (ES) 2019/1021 I pielikums, lai tajā iekļautu perfluoroktānskābi (PFOA), tās sāļus un ar PFOA saistītus savienojumus. |
| --- | --- |

(3)

Ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2020/784 (4) tika grozīts Regulas (ES) 2019/1021 I pielikums, lai tajā iekļautu perfluoroktānskābi (PFOA), tās sāļus un ar PFOA saistītus savienojumus.

| (4) | Regulas (ES) 2019/1021 15. panta 1. punkts pilnvaro Komisiju pieņemt deleģētos aktus, ar kuriem groza esošos I pielikuma ierakstus nolūkā tos pielāgot zinātnes un tehnikas attīstībai. |
| --- | --- |

(4)

Regulas (ES) 2019/1021 15. panta 1. punkts pilnvaro Komisiju pieņemt deleģētos aktus, ar kuriem groza esošos I pielikuma ierakstus nolūkā tos pielāgot zinātnes un tehnikas attīstībai.

| (5) | Pēc Deleģētās regulas (ES) 2020/784 pieņemšanas Komisija tika informēta, ka dažas medicīniskās ierīces, kas nav implantējamas ierīces un invazīvas ierīces, satur nejaušus PFOA un tās sāļu piemaisījumus koncentrācijā, kas pārsniedz minētajā regulā noteikto robežvērtību 0,025 mg/kg (0,0000025 masas %). |
| --- | --- |

(5)

Pēc Deleģētās regulas (ES) 2020/784 pieņemšanas Komisija tika informēta, ka dažas medicīniskās ierīces, kas nav implantējamas ierīces un invazīvas ierīces, satur nejaušus PFOA un tās sāļu piemaisījumus koncentrācijā, kas pārsniedz minētajā regulā noteikto robežvērtību 0,025 mg/kg (0,0000025 masas %).

| (6) | Lai izvairītos no tā, ka šādu medicīnisko ierīču ražošana pēc 2020. gada 3. decembra tiek aizliegta, un lai ražotājiem dotu pietiekami daudz laika samazināt piemaisījumu līmeni, attiecībā uz PFOA, tās sāļiem un ar PFOA saistītiem savienojumiem būtu jānosaka nejauša mikrokontaminanta (UTC) robežvērtība 2 mg/kg (0,0002 masas %), kuru paredzēts pārskatīt. |
| --- | --- |

(6)

Lai izvairītos no tā, ka šādu medicīnisko ierīču ražošana pēc 2020. gada 3. decembra tiek aizliegta, un lai ražotājiem dotu pietiekami daudz laika samazināt piemaisījumu līmeni, attiecībā uz PFOA, tās sāļiem un ar PFOA saistītiem savienojumiem būtu jānosaka nejauša mikrokontaminanta (UTC) robežvērtība 2 mg/kg (0,0002 masas %), kuru paredzēts pārskatīt.

| (7) | Ar Deleģēto regulu (ES) 2020/784 tika ieviesta UTC robežvērtība attiecībā uz PFOA un tās sāļiem politetrafluoretilēna (PTFE) mikropulveros, kas iegūti apstarošanā ar jonizējošo starojumu, kura doza ir līdz 400 kilogreju. |
| --- | --- |

(7)

Ar Deleģēto regulu (ES) 2020/784 tika ieviesta UTC robežvērtība attiecībā uz PFOA un tās sāļiem politetrafluoretilēna (PTFE) mikropulveros, kas iegūti apstarošanā ar jonizējošo starojumu, kura doza ir līdz 400 kilogreju.

| (8) | Pēc Deleģētās regulas (ES) 2020/784 pieņemšanas Komisija tika informēta, ka prasība ražošanas procesā, kas ietver apstarošanu ar jonizējošo starojumu, izmantot līdz 400 kilogreju lielu dozu, ir pārāk specifiska, lai uzņēmēji to varētu ievērot un lai iestādes varētu pārbaudīt atbilstību. Tāpēc atsauce uz 400 kilogrejiem būtu jāsvītro. |
| --- | --- |

(8)

Pēc Deleģētās regulas (ES) 2020/784 pieņemšanas Komisija tika informēta, ka prasība ražošanas procesā, kas ietver apstarošanu ar jonizējošo starojumu, izmantot līdz 400 kilogreju lielu dozu, ir pārāk specifiska, lai uzņēmēji to varētu ievērot un lai iestādes varētu pārbaudīt atbilstību. Tāpēc atsauce uz 400 kilogrejiem būtu jāsvītro.

| (9) | Ar Deleģēto regulu (ES) 2020/784 ir ieviesta UTC robežvērtība ar PFOA saistītiem savienojumiem, ja tie ir tādas vielas sastāvā, kas tiks izmantota par transportētu izolētu starpproduktu tādu fluorķimikāliju ražošanā, kurām oglekļa atomu virknē ir 6 atomi vai mazāk. |
| --- | --- |

(9)

Ar Deleģēto regulu (ES) 2020/784 ir ieviesta UTC robežvērtība ar PFOA saistītiem savienojumiem, ja tie ir tādas vielas sastāvā, kas tiks izmantota par transportētu izolētu starpproduktu tādu fluorķimikāliju ražošanā, kurām oglekļa atomu virknē ir 6 atomi vai mazāk.

| (10) | UTC robežvērtību bija paredzēts attiecināt uz starpproduktiem, ko izmanto tādu PFOA alternatīvu ražošanā, kurām ir 6 pilnībā fluorēti oglekļa atomi vai mazāk. Skaidrības labad pirms vārdiem “oglekļa atomu virknē” būtu jāpievieno vārds “perfluorētu”. |
| --- | --- |

(10)

UTC robežvērtību bija paredzēts attiecināt uz starpproduktiem, ko izmanto tādu PFOA alternatīvu ražošanā, kurām ir 6 pilnībā fluorēti oglekļa atomi vai mazāk. Skaidrības labad pirms vārdiem “oglekļa atomu virknē” būtu jāpievieno vārds “perfluorētu”.

| (11) | Tāpēc Regula (ES) 2019/1021 būtu attiecīgi jāgroza, |
| --- | --- |

(11)

Tāpēc Regula (ES) 2019/1021 būtu attiecīgi jāgroza,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (ES) 2019/1021 I pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2020. gada 27. novembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 169, 25.6.2019., 45. lpp.

1

(2)  
  OV L 209, 31.7.2006., 3. lpp.

2

(3)  
  OV L 81, 19.3.2004., 37. lpp.

3

(4)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2020/784 (2020. gada 8. aprīlis), ar kuru Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2019/1021 I pielikumu groza attiecībā uz perfluoroktānskābes (PFOA), tās sāļu un ar PFOA saistītu savienojumu iekļaušanu sarakstā (OV L 188 I, 15.6.2020., 1. lpp.).

4

---

PIELIKUMS

Regulas (ES) 2019/1021 I pielikuma A daļas tabulas ieraksta par perfluoroktānskābi (PFOA), tās sāļiem un ar PFOA saistītiem savienojumiem ceturto sleju (“Īpašs izņēmums lietošanai par starpproduktu vai cita specifikācija”) groza šādi:

| 1) | 3. punkta pirmo teikumu aizstāj ar šādu:






  “3. | Šā ieraksta sakarā 4. panta 1. punkta b) apakšpunktu piemēro ar PFOA saistītiem savienojumiem koncentrācijā, kas vienāda ar vai zemāka nekā 20 mg/kg (0,002 masas %), ja tie ir tādas vielas sastāvā, kas tiks izmantota par transportētu izolētu starpproduktu Regulas (EK) Nr. 1907/2006 3. panta 15) punkta c) apakšpunkta nozīmē un atbilst stingri kontrolētiem nosacījumiem, kuri izklāstīti minētās regulas 18. panta 4. punkta a)–f) apakšpunktā un attiecas uz tādu fluorķimikāliju ražošanu, kurām perfluorētu oglekļa atomu virknē ir 6 atomi vai mazāk.”; |
| --- | --- | --- |

1)

3. punkta pirmo teikumu aizstāj ar šādu:

“3.

Šā ieraksta sakarā 4. panta 1. punkta b) apakšpunktu piemēro ar PFOA saistītiem savienojumiem koncentrācijā, kas vienāda ar vai zemāka nekā 20 mg/kg (0,002 masas %), ja tie ir tādas vielas sastāvā, kas tiks izmantota par transportētu izolētu starpproduktu Regulas (EK) Nr. 1907/2006 3. panta 15) punkta c) apakšpunkta nozīmē un atbilst stingri kontrolētiem nosacījumiem, kuri izklāstīti minētās regulas 18. panta 4. punkta a)–f) apakšpunktā un attiecas uz tādu fluorķimikāliju ražošanu, kurām perfluorētu oglekļa atomu virknē ir 6 atomi vai mazāk.”;

| 2) | 4. punkta pirmo teikumu aizstāj ar šādu:






  “4. | Šā ieraksta sakarā 4. panta 1. punkta b) apakšpunkts attiecas uz PFOA un tās sāļiem koncentrācijā, kas vienāda ar vai zemāka nekā 1 mg/kg (0,0001 masas %), ja tie ir politetrafluoretilēna (PTFE) mikropulveros, kas iegūti apstarošanā ar jonizējošo starojumu vai termiskajā noārdīšanā, kā arī rūpnieciskiem un profesionāliem lietojumiem domātos maisījumos un izstrādājumos, kas satur PTFE mikropulverus.”; |
| --- | --- | --- |

2)

4. punkta pirmo teikumu aizstāj ar šādu:

“4.

Šā ieraksta sakarā 4. panta 1. punkta b) apakšpunkts attiecas uz PFOA un tās sāļiem koncentrācijā, kas vienāda ar vai zemāka nekā 1 mg/kg (0,0001 masas %), ja tie ir politetrafluoretilēna (PTFE) mikropulveros, kas iegūti apstarošanā ar jonizējošo starojumu vai termiskajā noārdīšanā, kā arī rūpnieciskiem un profesionāliem lietojumiem domātos maisījumos un izstrādājumos, kas satur PTFE mikropulverus.”;

| 3) | pievieno šādu 10. punktu:






  “10. | Šā ieraksta sakarā 4. panta 1. punkta b) apakšpunktu piemēro PFOA un tās sāļiem un/vai ar PFOA saistītiem savienojumiem koncentrācijā, kas vienāda ar vai zemāka nekā 2 mg/kg (0,0002 masas %), ja tie ir medicīniskās ierīcēs, kas nav invazīvas ierīces un implantējamas ierīces. Šo izņēmumu Komisija pārskata un novērtē ne vēlāk kā 2023. gada 22. februārī.” |
| --- | --- | --- |

3)

pievieno šādu 10. punktu:

“10.

Šā ieraksta sakarā 4. panta 1. punkta b) apakšpunktu piemēro PFOA un tās sāļiem un/vai ar PFOA saistītiem savienojumiem koncentrācijā, kas vienāda ar vai zemāka nekā 2 mg/kg (0,0002 masas %), ja tie ir medicīniskās ierīcēs, kas nav invazīvas ierīces un implantējamas ierīces. Šo izņēmumu Komisija pārskata un novērtē ne vēlāk kā 2023. gada 22. februārī.”

---

| 2.2.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 36/10 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 36/10

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2021/116

(2021. gada 1. februāris)

par pirmā kopprojekta izveidi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 550/2004 paredzētā Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības ģenerālplāna īstenošanas atbalstam, ar ko groza Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 409/2013 un atceļ Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 716/2014

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 550/2004 (2004. gada 10. marts) par aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanu vienotajā Eiropas gaisa telpā (“Pakalpojumu sniegšanas regula”) (1) un jo īpaši tās 15.a pantu,

tā kā:

| (1) | Eiropas vienotās gaisa telpas mērķis ir modernizēt Eiropas gaisa satiksmes pārvaldību (“ATM”), uzlabojot tās drošumu un efektivitāti. Tas sekmē siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu. Eiropas vienotās gaisa telpas gaisa satiksmes pārvaldības pētniecības un izstrādes projekts (“SESAR”) ir Eiropas vienotās gaisa telpas tehnoloģiskais pīlārs. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas vienotās gaisa telpas mērķis ir modernizēt Eiropas gaisa satiksmes pārvaldību (“ATM”), uzlabojot tās drošumu un efektivitāti. Tas sekmē siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu. Eiropas vienotās gaisa telpas gaisa satiksmes pārvaldības pētniecības un izstrādes projekts (“SESAR”) ir Eiropas vienotās gaisa telpas tehnoloģiskais pīlārs.

| (2) | Modernizācija būtu jāvērš uz to, lai panāktu, ka tiek īstenots Eiropas ATM ģenerālplānā izklāstītais redzējums par Eiropas digitālo gaisa telpu. |
| --- | --- |

(2)

Modernizācija būtu jāvērš uz to, lai panāktu, ka tiek īstenots Eiropas ATM ģenerālplānā izklāstītais redzējums par Eiropas digitālo gaisa telpu.

| (3) | Lai rezultatīvi modernizētu ATM, ir laikus jāīsteno inovatīvas ATM funkcijas. Šo funkciju pamatā vajadzētu būt tehnoloģijām, kas uzlabo automatizācijas līmeni, datu kopīgošanai, ievērojot kiberdrošības apsvērumus, un savienojamībai ATM vidē. Šīm tehnoloģijām arī būtu jāuzlabo Eiropas ATM infrastruktūras virtualizācijas līmenis un gaisa satiksmes pakalpojumu sniegšana visu veidu gaisa telpā. |
| --- | --- |

(3)

Lai rezultatīvi modernizētu ATM, ir laikus jāīsteno inovatīvas ATM funkcijas. Šo funkciju pamatā vajadzētu būt tehnoloģijām, kas uzlabo automatizācijas līmeni, datu kopīgošanai, ievērojot kiberdrošības apsvērumus, un savienojamībai ATM vidē. Šīm tehnoloģijām arī būtu jāuzlabo Eiropas ATM infrastruktūras virtualizācijas līmenis un gaisa satiksmes pakalpojumu sniegšana visu veidu gaisa telpā.

| (4) | Komisijas Īstenošanas regulā (ES) Nr. 409/2013 (2) ir paredzēts SESAR izvēršanas regulējums, kas nosaka prasības attiecībā uz kopprojektu saturu, to sagatavošanu, pieņemšanu, īstenošanu un uzraudzību. |
| --- | --- |

(4)

Komisijas Īstenošanas regulā (ES) Nr. 409/2013 (2) ir paredzēts SESAR izvēršanas regulējums, kas nosaka prasības attiecībā uz kopprojektu saturu, to sagatavošanu, pieņemšanu, īstenošanu un uzraudzību.

| (5) | Kopprojektos būtu jāiekļauj tikai tādas ATM funkcijas, kuras ir gatavas īstenošanai, kuru īstenošanai ir jābūt sinhronizētai un kuras būtiski sekmē Savienības mēroga darbības uzlabošanas mērķu sasniegšanu. |
| --- | --- |

(5)

Kopprojektos būtu jāiekļauj tikai tādas ATM funkcijas, kuras ir gatavas īstenošanai, kuru īstenošanai ir jābūt sinhronizētai un kuras būtiski sekmē Savienības mēroga darbības uzlabošanas mērķu sasniegšanu.

| (6) | Kopprojektus īsteno, realizējot izvēršanas pārvaldītāja koordinētus projektus atbilstīgi izvēršanas programmai. |
| --- | --- |

(6)

Kopprojektus īsteno, realizējot izvēršanas pārvaldītāja koordinētus projektus atbilstīgi izvēršanas programmai.

| (7) | Ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 716/2014 (3) izveidotais kopprojektu sērijas pilotprojekts bija izmēģinājuma iniciatīva ar mērķi koordinēti un sinhronizēti īstenot ATM funkcijas, kuru pamatā ir SESAR risinājumi, un tas sniedza iespēju izmēģināt Komisijas Īstenošanas regulā (ES) Nr. 409/2013 paredzētā SESAR izvēršanas regulējuma pārvaldības un stimulu mehānismus. |
| --- | --- |

(7)

Ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 716/2014 (3) izveidotais kopprojektu sērijas pilotprojekts bija izmēģinājuma iniciatīva ar mērķi koordinēti un sinhronizēti īstenot ATM funkcijas, kuru pamatā ir SESAR risinājumi, un tas sniedza iespēju izmēģināt Komisijas Īstenošanas regulā (ES) Nr. 409/2013 paredzētā SESAR izvēršanas regulējuma pārvaldības un stimulu mehānismus.

| (8) | Saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 716/2014 6. pantu veiktās pārskatīšanas ietvaros tika secināts, ka, īstenojot kopprojektu sērijas pilotprojektu, Eiropas ATM tika panāktas pozitīvas darbības izmaiņas. Tomēr kopprojektu sērijas pilotprojekta lietderību mazināja atšķirīgā gatavība ATM funkciju īstenošanai un šo atšķirību ietekme uz ATM funkciju īstenošanas sinhronizēšanu. |
| --- | --- |

(8)

Saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 716/2014 6. pantu veiktās pārskatīšanas ietvaros tika secināts, ka, īstenojot kopprojektu sērijas pilotprojektu, Eiropas ATM tika panāktas pozitīvas darbības izmaiņas. Tomēr kopprojektu sērijas pilotprojekta lietderību mazināja atšķirīgā gatavība ATM funkciju īstenošanai un šo atšķirību ietekme uz ATM funkciju īstenošanas sinhronizēšanu.

| (9) | Pārskatīšanas rezultāti sniedz pamatojumu kopprojektu izmēģinājuma posma noslēgšanai un kopprojektu sērijas pilotprojekta pilnveidošanai, pārveidojot to par mērķtiecīgāku un pārdomātāku kopprojektu. Pārskatīšanā tika gūts apstiprinājums tam, ka visas no kopprojektu sērijas pilotprojekta pārņemtās un pirmajā kopprojektā iekļautās funkcijas ir tehniski gatavas īstenošanai. |
| --- | --- |

(9)

Pārskatīšanas rezultāti sniedz pamatojumu kopprojektu izmēģinājuma posma noslēgšanai un kopprojektu sērijas pilotprojekta pilnveidošanai, pārveidojot to par mērķtiecīgāku un pārdomātāku kopprojektu. Pārskatīšanā tika gūts apstiprinājums tam, ka visas no kopprojektu sērijas pilotprojekta pārņemtās un pirmajā kopprojektā iekļautās funkcijas ir tehniski gatavas īstenošanai.

| (10) | Kopprojektu mērķis ir sinhronizēti īstenot sadarbspējīgas ATM funkcijas. Kopprojektu sinhronizēta īstenošana ir būtiska nolūkā laikus panākt snieguma ieguvumus tīkla mērogā, un to nodrošina, vairākām ieinteresētajām personām no dažādām dalībvalstīm sinhronizējot un koordinējot ieguldījumus, darba plānus, kā arī ar iepirkumu un apmācību saistītas darbības. |
| --- | --- |

(10)

Kopprojektu mērķis ir sinhronizēti īstenot sadarbspējīgas ATM funkcijas. Kopprojektu sinhronizēta īstenošana ir būtiska nolūkā laikus panākt snieguma ieguvumus tīkla mērogā, un to nodrošina, vairākām ieinteresētajām personām no dažādām dalībvalstīm sinhronizējot un koordinējot ieguldījumus, darba plānus, kā arī ar iepirkumu un apmācību saistītas darbības.

| (11) | Izstrādājot pirmā kopprojekta saturu, būtu jāņem vērā izvēršanas pārvaldītāja, kopuzņēmuma SESAR un ATM ieinteresēto personu sniegtais pienesums, kā arī izmaksu un ieguvumu analīze. |
| --- | --- |

(11)

Izstrādājot pirmā kopprojekta saturu, būtu jāņem vērā izvēršanas pārvaldītāja, kopuzņēmuma SESAR un ATM ieinteresēto personu sniegtais pienesums, kā arī izmaksu un ieguvumu analīze.

| (12) | Arī pirmajā kopprojektā būtu jāparedz kopprojektu sērijas pilotprojekta sešu ATM funkciju īstenošana, tomēr būtu jāizmanto atjaunināta pieeja, kuras pamatā ir tādi kritēriji kā būtisku darbības izmaiņu panākšanas sekmēšana Eiropas ATM ģenerālplānā, gatavība un inhronizētas īstenošanas nepieciešamība. |
| --- | --- |

(12)

Arī pirmajā kopprojektā būtu jāparedz kopprojektu sērijas pilotprojekta sešu ATM funkciju īstenošana, tomēr būtu jāizmanto atjaunināta pieeja, kuras pamatā ir tādi kritēriji kā būtisku darbības izmaiņu panākšanas sekmēšana Eiropas ATM ģenerālplānā, gatavība un inhronizētas īstenošanas nepieciešamība.

| (13) | Šajā tiesību aktā būtu jāiekļauj tikai tās apakšfunkcijas, kuras ir iespējams īstenot līdz 2027. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

(13)

Šajā tiesību aktā būtu jāiekļauj tikai tās apakšfunkcijas, kuras ir iespējams īstenot līdz 2027. gada 31. decembrim.

| (14) | Īstenošanas regula (ES) Nr. 716/2014 ir iekļauta Līgumā par Eiropas Ekonomikas zonu (4), kā arī Nolīgumā starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par gaisa transportu (5), un tādējādi šīs regulas darbības jomā tiktāl, ciktāl tas attiecas uz ATM 1., 2., 4. un 5. funkciju, ir iekļautas arī šādas lidostas: Oslo
  Gardermoen, Zürich Kloten un Geneva. Lai panāktu ieguvumus visa tīkla mērogā, būtu vēlams, ka minētās lidostas vienādi īsteno pirmo kopprojektu attiecīgo līgumu kontekstā. |
| --- | --- |

(14)

Īstenošanas regula (ES) Nr. 716/2014 ir iekļauta Līgumā par Eiropas Ekonomikas zonu (4), kā arī Nolīgumā starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par gaisa transportu (5), un tādējādi šīs regulas darbības jomā tiktāl, ciktāl tas attiecas uz ATM 1., 2., 4. un 5. funkciju, ir iekļautas arī šādas lidostas: Oslo
  Gardermoen, Zürich Kloten un Geneva. Lai panāktu ieguvumus visa tīkla mērogā, būtu vēlams, ka minētās lidostas vienādi īsteno pirmo kopprojektu attiecīgo līgumu kontekstā.

| (15) | Sagaidāms, ka pagarināta ielidošanas pārvaldība, ielidošanas pārvaldītāja un izlidošanas pārvaldītāja integrācija ļoti noslogotās termināla manevrēšanas teritorijās uzlabos nolaišanās trajektorijas precizitāti un atvieglinās gaisa satiksmes sekvencēšanu agrākā lidojuma posmā. Ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2018/1048 (6) tiek reglamentēta ATM apakšfunkcijas “veiktspējas navigācija” (“PBN”) īstenošana, tāpēc kopprojektam uz to vairs nevajadzētu attiekties. |
| --- | --- |

(15)

Sagaidāms, ka pagarināta ielidošanas pārvaldība, ielidošanas pārvaldītāja un izlidošanas pārvaldītāja integrācija ļoti noslogotās termināla manevrēšanas teritorijās uzlabos nolaišanās trajektorijas precizitāti un atvieglinās gaisa satiksmes sekvencēšanu agrākā lidojuma posmā. Ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2018/1048 (6) tiek reglamentēta ATM apakšfunkcijas “veiktspējas navigācija” (“PBN”) īstenošana, tāpēc kopprojektam uz to vairs nevajadzētu attiekties.

| (16) | ATM funkcijai “lidostu integrācija un caurlaidspēja”, uzlabojot skrejceļu drošumu un caurlaidspēju, uzlabojot manevrēšanas integrāciju un drošumu, kā arī mazinot bīstamas situācijas uz skrejceļa, būtu jāatvieglina nolaišanās un lidlauka gaisa satiksmes vadības pakalpojumu sniegšana. |
| --- | --- |

(16)

ATM funkcijai “lidostu integrācija un caurlaidspēja”, uzlabojot skrejceļu drošumu un caurlaidspēju, uzlabojot manevrēšanas integrāciju un drošumu, kā arī mazinot bīstamas situācijas uz skrejceļa, būtu jāatvieglina nolaišanās un lidlauka gaisa satiksmes vadības pakalpojumu sniegšana.

| (17) | Paredzams, ka elastīgas gaisa telpas pārvaldības un brīvā maršruta gaisa telpas kombinēta piemērošana ļaus gaisa telpas izmantotājiem lidot iespējami tuvu trajektorijai, kam tie dod priekšroku, nesaskaroties ar ierobežojumiem, ko uzliek fiksētas gaisa telpas struktūras vai fiksēti maršrutu tīkli. Elastīgas gaisa telpas pārvaldības īstenošana saskaņā ar šo regulu būtu jānodrošina kopsakarā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 2150/2005 par gaisa telpas elastīgu izmantošanu (7). |
| --- | --- |

(17)

Paredzams, ka elastīgas gaisa telpas pārvaldības un brīvā maršruta gaisa telpas kombinēta piemērošana ļaus gaisa telpas izmantotājiem lidot iespējami tuvu trajektorijai, kam tie dod priekšroku, nesaskaroties ar ierobežojumiem, ko uzliek fiksētas gaisa telpas struktūras vai fiksēti maršrutu tīkli. Elastīgas gaisa telpas pārvaldības īstenošana saskaņā ar šo regulu būtu jānodrošina kopsakarā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 2150/2005 par gaisa telpas elastīgu izmantošanu (7).

| (18) | Tīkla kopīgai pārvaldībai būtu jāuzlabo Eiropas ATM tīkla veiktspēja, jo īpaši palielinot gaisa telpas kapacitāti un lidojumu efektivitāti, ko nodrošina, veicot informācijas apmaiņu par trajektoriju, kā arī grozot un pārvaldot šo informāciju. |
| --- | --- |

(18)

Tīkla kopīgai pārvaldībai būtu jāuzlabo Eiropas ATM tīkla veiktspēja, jo īpaši palielinot gaisa telpas kapacitāti un lidojumu efektivitāti, ko nodrošina, veicot informācijas apmaiņu par trajektoriju, kā arī grozot un pārvaldot šo informāciju.

| (19) | Informācijas pārvaldībai sistēmas mērogā būtu jādod iespēja izveidot, īstenot un pilnveidot pakalpojumus attiecībā uz informācijas apmaiņu, izmantojot standartus, infrastruktūru un pārvaldību, kas ļauj pārvaldīt informāciju un nodrošināt tās apmaiņu starp iesaistītajām ieinteresētajām personām, izmantojot sadarbspējīgus pakalpojumus. |
| --- | --- |

(19)

Informācijas pārvaldībai sistēmas mērogā būtu jādod iespēja izveidot, īstenot un pilnveidot pakalpojumus attiecībā uz informācijas apmaiņu, izmantojot standartus, infrastruktūru un pārvaldību, kas ļauj pārvaldīt informāciju un nodrošināt tās apmaiņu starp iesaistītajām ieinteresētajām personām, izmantojot sadarbspējīgus pakalpojumus.

| (20) | Sagaidāms, ka sākotnējā informācijas par trajektoriju kopīgošana ļaus gaisa kuģiem pārraidīt šo informāciju lejupsaitē, izplatīt to sistēmām uz zemes, kā arī sniegs iespēju to efektīvāk izmantot gaisa satiksmes vadības (“ATC”) sistēmām uz zemes un tīkla pārvaldnieka sistēmām, tādējādi samazinot taktisko intervenču skaitu un uzlabojot situāciju konfliktu novēršanas ziņā. |
| --- | --- |

(20)

Sagaidāms, ka sākotnējā informācijas par trajektoriju kopīgošana ļaus gaisa kuģiem pārraidīt šo informāciju lejupsaitē, izplatīt to sistēmām uz zemes, kā arī sniegs iespēju to efektīvāk izmantot gaisa satiksmes vadības (“ATC”) sistēmām uz zemes un tīkla pārvaldnieka sistēmām, tādējādi samazinot taktisko intervenču skaitu un uzlabojot situāciju konfliktu novēršanas ziņā.

| (21) | Kopprojektu sērijas pilotprojekta pārskatīšanā kļuva skaidrs, ka ir jāpilnveido vai jāprecizē Īstenošanas regulas (ES) Nr. 409/2013 noteikumi, lai uzlabotu kopprojektu lietderību un atvieglotu to īstenošanu. |
| --- | --- |

(21)

Kopprojektu sērijas pilotprojekta pārskatīšanā kļuva skaidrs, ka ir jāpilnveido vai jāprecizē Īstenošanas regulas (ES) Nr. 409/2013 noteikumi, lai uzlabotu kopprojektu lietderību un atvieglotu to īstenošanu.

| (22) | Stājoties spēkā šai regulai, dažas ATM funkcijas vai apakšfunkcijas, kas ir būtiskas kopprojekta komponentes, var nebūt gatavas īstenošanai. Lai nodrošinātu kopprojektu konsekvenci un saglabātu tempu nolūkā pabeigt industrializācijas procesus, šīs funkcijas būtu jāiekļauj kopprojektā, norādot industrializācijas un īstenošanas plānotos datumus. Ja industrializācijas procesi netiks sekmīgi pabeigti līdz industrializācijas plānotajam datumam, šīs funkcijas būtu jāizslēdz no kopprojekta un būtu jāapsver to iekļaušana nākamajos kopprojektos. |
| --- | --- |

(22)

Stājoties spēkā šai regulai, dažas ATM funkcijas vai apakšfunkcijas, kas ir būtiskas kopprojekta komponentes, var nebūt gatavas īstenošanai. Lai nodrošinātu kopprojektu konsekvenci un saglabātu tempu nolūkā pabeigt industrializācijas procesus, šīs funkcijas būtu jāiekļauj kopprojektā, norādot industrializācijas un īstenošanas plānotos datumus. Ja industrializācijas procesi netiks sekmīgi pabeigti līdz industrializācijas plānotajam datumam, šīs funkcijas būtu jāizslēdz no kopprojekta un būtu jāapsver to iekļaušana nākamajos kopprojektos.

| (23) | Kopprojektu saturu izstrādā izvēršanas pārvaldītājs un tā attiecīgās konsultāciju grupas, izmantojot aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēju, lidostu ekspluatantu, gaisa telpas izmantotāju un kopuzņēmumā SESAR līdzdalīgo ražotāju sniegto pienesumu. Šie konsultatīvie mehānismi un Komisijas īstenotā sabiedriskā apspriešana nodrošina pienācīgu pārliecību, ka ieinteresētās personas atbalsta kopprojektus. Tāpēc vairs nav nepieciešams izveidot gaisa telpas izmantotāju pārstāvju papildu grupu. |
| --- | --- |

(23)

Kopprojektu saturu izstrādā izvēršanas pārvaldītājs un tā attiecīgās konsultāciju grupas, izmantojot aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēju, lidostu ekspluatantu, gaisa telpas izmantotāju un kopuzņēmumā SESAR līdzdalīgo ražotāju sniegto pienesumu. Šie konsultatīvie mehānismi un Komisijas īstenotā sabiedriskā apspriešana nodrošina pienācīgu pārliecību, ka ieinteresētās personas atbalsta kopprojektus. Tāpēc vairs nav nepieciešams izveidot gaisa telpas izmantotāju pārstāvju papildu grupu.

| (24) | Visas ATM ieinteresētās personas veic obligātus ieguldījumus kopprojektos. Saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2019/317 (8) uz aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējiem un tīkla pārvaldnieku attiecas Savienības mēroga darbības uzlabošanas sistēma, kuras uzdevums ir Savienības mēroga darbības uzlabošanas mērķu sasniegšana. Šie ieguldījumi būtu jāiekļauj dalībvalstu darbības uzlabošanas plānos un tīkla darbības uzlabošanas plānā. |
| --- | --- |

(24)

Visas ATM ieinteresētās personas veic obligātus ieguldījumus kopprojektos. Saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2019/317 (8) uz aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējiem un tīkla pārvaldnieku attiecas Savienības mēroga darbības uzlabošanas sistēma, kuras uzdevums ir Savienības mēroga darbības uzlabošanas mērķu sasniegšana. Šie ieguldījumi būtu jāiekļauj dalībvalstu darbības uzlabošanas plānos un tīkla darbības uzlabošanas plānā.

| (25) | Ņemot vērā pašreizējo Covid-19 pandēmiju, Komisijai būtu jāturpina gan sekot līdzi norisēm gaisa satiksmes jomā, gan pārraudzīt šīs regulas īstenošanu ar mērķi veikt atbilstīgas darbības. |
| --- | --- |

(25)

Ņemot vērā pašreizējo Covid-19 pandēmiju, Komisijai būtu jāturpina gan sekot līdzi norisēm gaisa satiksmes jomā, gan pārraudzīt šīs regulas īstenošanu ar mērķi veikt atbilstīgas darbības.

| (26) | Skaidrības labad, kā arī tādēļ, lai norādītu uz pirmā kopprojekta izmēģinājuma posma noslēgšanu, ir lietderīgi atcelt Īstenošanas regulu (ES) Nr. 716/2014. |
| --- | --- |

(26)

Skaidrības labad, kā arī tādēļ, lai norādītu uz pirmā kopprojekta izmēģinājuma posma noslēgšanu, ir lietderīgi atcelt Īstenošanas regulu (ES) Nr. 716/2014.

| (27) | Šajā regulā noteiktie pasākumi ir saskaņā ar Vienotās gaisa telpas komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(27)

Šajā regulā noteiktie pasākumi ir saskaņā ar Vienotās gaisa telpas komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Pirmā kopprojekta izveide

Pirmais kopprojekts (“KP1”) ir izveidots nolūkā atbalstīt Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības (“ATM”) ģenerālplāna īstenošanu.

ATM

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro definīcijas, kas noteiktas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 409/2013 2. pantā.

Piemēro arī šādas definīcijas:

| 1) | “lidostas kopīga lēmumu pieņemšana” jeb “A-CDM” ir process, kurā lēmumus attiecībā uz gaisa satiksmes plūsmas un kapacitātes pārvaldību (“ATFCM”) lidostās pieņem, pamatojoties uz iesaistīto ieinteresēto personu un citu ATFCM iesaistīto personu mijiedarbību, un kura nolūks ir samazināt kavēšanos, uzlabot notikumu paredzamību, optimizēt resursu izmantošanu un samazināt ietekmi uz vidi; |
| --- | --- |

1)

“lidostas kopīga lēmumu pieņemšana” jeb “A-CDM” ir process, kurā lēmumus attiecībā uz gaisa satiksmes plūsmas un kapacitātes pārvaldību (“ATFCM”) lidostās pieņem, pamatojoties uz iesaistīto ieinteresēto personu un citu ATFCM iesaistīto personu mijiedarbību, un kura nolūks ir samazināt kavēšanos, uzlabot notikumu paredzamību, optimizēt resursu izmantošanu un samazināt ietekmi uz vidi;

A-CDM

ATFCM

ATFCM

| 2) | “lidostas ekspluatācijas plāns” jeb “AOP” ir vienots, kopējs mainīgs plāns, par kuru ir panākta kopīga vienošanās un kas ir pieejams visām attiecīgajām iesaistītajām ieinteresētajām personām un nodrošina vienotu izpratni par situāciju procesu optimizācijai; |
| --- | --- |

2)

“lidostas ekspluatācijas plāns” jeb “AOP” ir vienots, kopējs mainīgs plāns, par kuru ir panākta kopīga vienošanās un kas ir pieejams visām attiecīgajām iesaistītajām ieinteresētajām personām un nodrošina vienotu izpratni par situāciju procesu optimizācijai;

AOP

| 3) | “tīkla darbības plāns” jeb “NOP” ir plāns, arī tā atbalsta rīki, ko tīkla pārvaldnieks sadarbībā ar iesaistītajām ieinteresētajām personām izstrādā, lai organizētu operatīvo darbību īstermiņā un vidējā termiņā saskaņā ar tīkla stratēģijas plāna pamatprincipiem, un tīkla darbības plāna daļā, kas attiecas uz Eiropas maršrutu tīkla plānošanu, ir ietverts Eiropas maršrutu tīkla uzlabošanas plāns; |
| --- | --- |

3)

“tīkla darbības plāns” jeb “NOP” ir plāns, arī tā atbalsta rīki, ko tīkla pārvaldnieks sadarbībā ar iesaistītajām ieinteresētajām personām izstrādā, lai organizētu operatīvo darbību īstermiņā un vidējā termiņā saskaņā ar tīkla stratēģijas plāna pamatprincipiem, un tīkla darbības plāna daļā, kas attiecas uz Eiropas maršrutu tīkla plānošanu, ir ietverts Eiropas maršrutu tīkla uzlabošanas plāns;

NOP

| 4) | “ekspluatēt ATM funkciju” nozīmē, ka konkrētā ATM funkcija ir laista ekspluatācijā un ka to pilnā apmērā izmanto ikdienas darbībās; |
| --- | --- |

4)

“ekspluatēt ATM funkciju” nozīmē, ka konkrētā ATM funkcija ir laista ekspluatācijā un ka to pilnā apmērā izmanto ikdienas darbībās;

ATM

ATM

| 5) | “AF 1” jeb “pagarināta ielidošanas pārvaldība un integrēta ielidošanas pārvaldība (“AMAN”)/izlidošanas pārvaldība (“DMAN”) ļoti noslogotās termināla manevrēšanas teritorijās” ir ATM funkcija, kas uzlabo nolaišanās trajektorijas precizitāti un atvieglina gaisa satiksmes sekvencēšanu agrākā lidojuma posmā, kā arī optimālu skrejceļu izmantošanu, integrējot AMAN un DMAN sekvences ar īpašu ATM risinājumu izvēršanas palīdzību; |
| --- | --- |

5)

“AF 1” jeb “pagarināta ielidošanas pārvaldība un integrēta ielidošanas pārvaldība (“AMAN”)/izlidošanas pārvaldība (“DMAN”) ļoti noslogotās termināla manevrēšanas teritorijās” ir ATM funkcija, kas uzlabo nolaišanās trajektorijas precizitāti un atvieglina gaisa satiksmes sekvencēšanu agrākā lidojuma posmā, kā arī optimālu skrejceļu izmantošanu, integrējot AMAN un DMAN sekvences ar īpašu ATM risinājumu izvēršanas palīdzību;

AF 1

AMAN

DMAN

ATM

AMAN

DMAN

ATM

| 6) | “AF 2” jeb “lidostu integrācija un caurlaidspēja” ir ATM funkcija, kas atvieglina nolaišanās un lidlauka gaisa satiksmes vadības pakalpojumu sniegšanu, uzlabojot skrejceļu drošumu un caurlaidspēju, veicinot manevrēšanas integrāciju un drošumu, kā arī mazinot bīstamas situācijas uz skrejceļa; |
| --- | --- |

6)

“AF 2” jeb “lidostu integrācija un caurlaidspēja” ir ATM funkcija, kas atvieglina nolaišanās un lidlauka gaisa satiksmes vadības pakalpojumu sniegšanu, uzlabojot skrejceļu drošumu un caurlaidspēju, veicinot manevrēšanas integrāciju un drošumu, kā arī mazinot bīstamas situācijas uz skrejceļa;

AF 2

ATM

| 7) | “AF 3” jeb “elastīga gaisa telpas pārvaldība un brīvā maršruta gaisa telpa” ir ATM funkcija, kas kombinēti piemēro elastīgu gaisa telpas pārvaldību un brīvo maršrutu un ļauj gaisa telpas izmantotājiem lidot iespējami tuvu trajektorijai, kam tie dod priekšroku, nesaskaroties ar ierobežojumiem, ko uzliek fiksētas gaisa telpas struktūras vai fiksēti maršrutu tīkli. Tā rezultātā darbības, kurām vajadzīga norobežošana, ir iespējams veikt droši un elastīgi, un to ietekme uz citiem gaisa telpas izmantotājiem ir minimāla; |
| --- | --- |

7)

“AF 3” jeb “elastīga gaisa telpas pārvaldība un brīvā maršruta gaisa telpa” ir ATM funkcija, kas kombinēti piemēro elastīgu gaisa telpas pārvaldību un brīvo maršrutu un ļauj gaisa telpas izmantotājiem lidot iespējami tuvu trajektorijai, kam tie dod priekšroku, nesaskaroties ar ierobežojumiem, ko uzliek fiksētas gaisa telpas struktūras vai fiksēti maršrutu tīkli. Tā rezultātā darbības, kurām vajadzīga norobežošana, ir iespējams veikt droši un elastīgi, un to ietekme uz citiem gaisa telpas izmantotājiem ir minimāla;

AF 3

ATM

| 8) | “AF 4” jeb “tīkla kopīga pārvaldība” ir ATM funkcija, kas uzlabo Eiropas ATM tīkla darbību, jo īpaši kapacitāti un lidojumu efektivitāti, ko nodrošina, veicot informācijas apmaiņu par trajektoriju, kā arī grozot un pārvaldot šo informāciju. AF4 sekmē sadarbīga tīkla īstenošanu plānošanai un lēmumu pieņemšanai, kas ļauj veikt uz lidojumiem un plūsmu vērstas darbības; |
| --- | --- |

8)

“AF 4” jeb “tīkla kopīga pārvaldība” ir ATM funkcija, kas uzlabo Eiropas ATM tīkla darbību, jo īpaši kapacitāti un lidojumu efektivitāti, ko nodrošina, veicot informācijas apmaiņu par trajektoriju, kā arī grozot un pārvaldot šo informāciju. AF4 sekmē sadarbīga tīkla īstenošanu plānošanai un lēmumu pieņemšanai, kas ļauj veikt uz lidojumiem un plūsmu vērstas darbības;

AF 4

ATM

ATM

AF4

| 9) | “AF5” jeb “informācijas pārvaldība sistēmas mērogā (SWIM)” ir ATM funkcija, kuru veido standarti un infrastruktūra, kas dod iespēju izveidot, īstenot un pilnveidot pakalpojumus informācijas apmaiņai starp iesaistītajām ieinteresētajām personām, izmantojot sadarbspējīgus pakalpojumus, kuru pamatā ir SWIM standarti un kas tiek nodrošināti ar interneta protokola palīdzību; |
| --- | --- |

9)

“AF5” jeb “informācijas pārvaldība sistēmas mērogā (SWIM)” ir ATM funkcija, kuru veido standarti un infrastruktūra, kas dod iespēju izveidot, īstenot un pilnveidot pakalpojumus informācijas apmaiņai starp iesaistītajām ieinteresētajām personām, izmantojot sadarbspējīgus pakalpojumus, kuru pamatā ir SWIM standarti un kas tiek nodrošināti ar interneta protokola palīdzību;

AF5

SWIM

ATM

SWIM

| 10) | “AF6” jeb “sākotnējā informācijas par trajektoriju kopīgošana”, jeb “i4D” ir ATM funkcija, kas uzlabo plānoto laiku un informācijas par trajektoriju izmantošanu, ietverot, ja iespējams, no gaisa kuģa nosūtīto 4D trajektorijas datu izmantošanu ATC sistēmā uz zemes un tīkla pārvaldnieka sistēmās, tādējādi samazinot taktisko intervenču skaitu un uzlabojot situāciju konfliktu novēršanas ziņā. |
| --- | --- |

10)

“AF6” jeb “sākotnējā informācijas par trajektoriju kopīgošana”, jeb “i4D” ir ATM funkcija, kas uzlabo plānoto laiku un informācijas par trajektoriju izmantošanu, ietverot, ja iespējams, no gaisa kuģa nosūtīto 4D trajektorijas datu izmantošanu ATC sistēmā uz zemes un tīkla pārvaldnieka sistēmās, tādējādi samazinot taktisko intervenču skaitu un uzlabojot situāciju konfliktu novēršanas ziņā.

AF6

i4D

ATM

ATC

3. pants

ATM funkcijas un to izvēršana

1.   KP1 aptver šādas ATM funkcijas:

| a) | pagarināta ielidošanas pārvaldība un integrēta AMAN/DMAN ļoti noslogotās termināla manevrēšanas teritorijās; |
| --- | --- |

a)

pagarināta ielidošanas pārvaldība un integrēta AMAN/DMAN ļoti noslogotās termināla manevrēšanas teritorijās;

| b) | lidostu integrācija un caurlaidspēja; |
| --- | --- |

b)

lidostu integrācija un caurlaidspēja;

| c) | elastīga gaisa telpas pārvaldība un brīvā maršruta gaisa telpa; |
| --- | --- |

c)

elastīga gaisa telpas pārvaldība un brīvā maršruta gaisa telpa;

| d) | tīkla kopīga pārvaldība; |
| --- | --- |

d)

tīkla kopīga pārvaldība;

| e) | informācijas pārvaldība sistēmas mērogā; |
| --- | --- |

e)

informācijas pārvaldība sistēmas mērogā;

| f) | sākotnējā informācijas par trajektoriju kopīgošana. |
| --- | --- |

f)

sākotnējā informācijas par trajektoriju kopīgošana.

2.   Šīs regulas pielikumā norādītās iesaistītās ieinteresētās personas īsteno 1. punktā minētās ATM funkcijas un piemēro saistītās darbības procedūras saskaņā ar šīs regulas pielikumu. Militārās jomas iesaistītās ieinteresētās personas izvērš šīs ATM funkcijas tikai tik lielā mērā, cik tas vajadzīgs, lai nodrošinātu atbilstību Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/1139 (9) VIII pielikuma 3.2. punkta ceturtajai un piektajai daļai.

4. pants

Grozījumi Īstenošanas regulā (ES) Nr. 409/2013

Īstenošanas regulu (ES) Nr. 409/2013 groza šādi:

| 1) | regulas 2. pantu groza šādi:






  a) | panta 1., 2. un 3. punktu aizstāj ar šādiem:






  “1) | “kopuzņēmums SESAR” ir struktūra, kas izveidota saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 219/2007 (*1), vai tās tiesību un saistību pārņēmējs, kuram ir uzticēts pienākums pārvaldīt un koordinēt SESAR projekta izstrādes posmu; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

regulas 2. pantu groza šādi:

a)

panta 1., 2. un 3. punktu aizstāj ar šādiem:

“1)

“kopuzņēmums SESAR” ir struktūra, kas izveidota saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 219/2007 (*1), vai tās tiesību un saistību pārņēmējs, kuram ir uzticēts pienākums pārvaldīt un koordinēt SESAR projekta izstrādes posmu;

SESAR

*1

SESAR

| 2) | “tarifikācijas sistēma” ir sistēma, kas izveidota saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2019/317 (*2); |
| --- | --- |

2)

“tarifikācijas sistēma” ir sistēma, kas izveidota saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2019/317 (*2);

*2

| 3) | “ATM funkcija” ir tādu ATM sadarbspējīgu darbības funkciju vai pakalpojumu grupa, kuri saistīti ar trajektorijas, gaisa telpas un zemes virsmas pārvaldību vai ar informācijas kopīgošanu en-route, termināļa, lidostas vai tīkla operatīvajā vidē; |
| --- | --- |

3)

“ATM funkcija” ir tādu ATM sadarbspējīgu darbības funkciju vai pakalpojumu grupa, kuri saistīti ar trajektorijas, gaisa telpas un zemes virsmas pārvaldību vai ar informācijas kopīgošanu en-route, termināļa, lidostas vai tīkla operatīvajā vidē;

ATM

ATM

en-route

(*1)  Padomes Regula (EK) Nr. 219/2007 (2007. gada 27. februāris), ar ko izveido Kopuzņēmumu, lai izstrādātu jaunas paaudzes Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības sistēmu (SESAR) (OV L 64, 2.3.2007., 1. lpp.)."

*1

SESAR

(*2)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/317 (2019. gada 11. februāris), ar ko nosaka darbības uzlabošanas sistēmu un tarifikācijas sistēmu Eiropas vienotajā gaisa telpā un atceļ Īstenošanas regulas (ES) Nr. 390/2013 un (ES) Nr. 391/2013 (OV L 56, 25.2.2019., 1. lpp.).”;"

*2

| b) | iekļauj šādu 3.a un 3.b punktu:






  “3.a) | “ATM apakšfunkcija” ir neatņemama ATM funkcijas daļa, kuru veido darbības funkcija vai pakalpojums, kas papildina funkcijas vispārējo darbības jomu; |
| --- | --- | --- |

b)

iekļauj šādu 3.a un 3.b punktu:

“3.a)

“ATM apakšfunkcija” ir neatņemama ATM funkcijas daļa, kuru veido darbības funkcija vai pakalpojums, kas papildina funkcijas vispārējo darbības jomu;

ATM

ATM

| 3.b) | “SESAR risinājums” ir SESAR izstrādes posma rezultāts, ar ko ievieš jaunas vai uzlabotas standartizētas un sadarbspējīgas tehnoloģijas un saskaņotas darbības procedūras, sekmējot Eiropas ATM ģenerālplāna īstenošanu;”; |
| --- | --- |

3.b)

“SESAR risinājums” ir SESAR izstrādes posma rezultāts, ar ko ievieš jaunas vai uzlabotas standartizētas un sadarbspējīgas tehnoloģijas un saskaņotas darbības procedūras, sekmējot Eiropas ATM ģenerālplāna īstenošanu;”;

SESAR

SESAR

ATM

| c) | iekļauj šādu 4.a punktu:






  “4.a) | “sinhronizēta īstenošana” ir ATM funkciju sinhronizēta īstenošana noteiktā ģeogrāfiskā apgabalā, kas aptver vismaz divas Eiropas Gaisa satiksmes pārvaldības tīkla (EATMN) dalībvalstis, vai starp iesaistītajām ieinteresētajām personām, kuras īsteno darbību gaisa telpā un uz zemes, pamatojoties uz kopīgu plānošanu, kas ietver īstenošanas plānotos datumus un attiecīgos pārejas pasākumus pakāpeniskai izvēršanai, kā arī iesaistot vairākas iesaistītās ieinteresētās personas;”; |
| --- | --- | --- |

c)

iekļauj šādu 4.a punktu:

“4.a)

“sinhronizēta īstenošana” ir ATM funkciju sinhronizēta īstenošana noteiktā ģeogrāfiskā apgabalā, kas aptver vismaz divas Eiropas Gaisa satiksmes pārvaldības tīkla (EATMN) dalībvalstis, vai starp iesaistītajām ieinteresētajām personām, kuras īsteno darbību gaisa telpā un uz zemes, pamatojoties uz kopīgu plānošanu, kas ietver īstenošanas plānotos datumus un attiecīgos pārejas pasākumus pakāpeniskai izvēršanai, kā arī iesaistot vairākas iesaistītās ieinteresētās personas;”;

ATM

EATMN

| d) | panta 6. punktu aizstāj ar šādu:






  “6) | “īstenošana” attiecībā uz ATM funkcijām ir iekārtu un sistēmu iepirkums, uzstādīšana, testēšana, ar tām saistītā apmācība un nodošana ekspluatācijā, tostarp saistītās darbības procedūras, ko veic iesaistītās ieinteresētās personas;”; |
| --- | --- | --- |

d)

panta 6. punktu aizstāj ar šādu:

“6)

“īstenošana” attiecībā uz ATM funkcijām ir iekārtu un sistēmu iepirkums, uzstādīšana, testēšana, ar tām saistītā apmācība un nodošana ekspluatācijā, tostarp saistītās darbības procedūras, ko veic iesaistītās ieinteresētās personas;”;

ATM

| e) | iekļauj šādu 6.a un 6.b punktu:






  “6.a) | “īstenošanas plānotais datums” ir datums, līdz kuram ir jāpabeidz ATM funkcijas vai apakšfunkcijas īstenošana; |
| --- | --- | --- |

e)

iekļauj šādu 6.a un 6.b punktu:

“6.a)

“īstenošanas plānotais datums” ir datums, līdz kuram ir jāpabeidz ATM funkcijas vai apakšfunkcijas īstenošana;

ATM

| 6.b) | “industrializācijas plānotais datums” ir datums, līdz kuram ir jānodrošina ar ATM funkciju vai apakšfunkciju saistītie standarti un specifikācijas, kas nepieciešamas minētās funkcijas vai apakšfunkcijas īstenošanai;”; |
| --- | --- |

6.b)

“industrializācijas plānotais datums” ir datums, līdz kuram ir jānodrošina ar ATM funkciju vai apakšfunkciju saistītie standarti un specifikācijas, kas nepieciešamas minētās funkcijas vai apakšfunkcijas īstenošanai;”;

ATM

| f) | panta 8., 9. un 10. punktu aizstāj ar šādiem:






  “8) | “darbības uzlabošanas sistēma” ir sistēma, kas izveidota saskaņā ar Īstenošanas regulu (ES) 2019/317; |
| --- | --- | --- |

f)

panta 8., 9. un 10. punktu aizstāj ar šādiem:

“8)

“darbības uzlabošanas sistēma” ir sistēma, kas izveidota saskaņā ar Īstenošanas regulu (ES) 2019/317;

| 9) | “Eiropas Savienības mēroga darbības uzlabošanas mērķi” ir mērķi, kas noteikti Īstenošanas regulas (ES) 2019/317 9. pantā; |
| --- | --- |

9)

“Eiropas Savienības mēroga darbības uzlabošanas mērķi” ir mērķi, kas noteikti Īstenošanas regulas (ES) 2019/317 9. pantā;

| 10) | “iesaistītās ieinteresētās personas” ir tīkla pārvaldnieks un civilie un militārie gaisa telpas izmantotāji, aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēji, lidostu ekspluatanti;”; |
| --- | --- |

10)

“iesaistītās ieinteresētās personas” ir tīkla pārvaldnieks un civilie un militārie gaisa telpas izmantotāji, aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēji, lidostu ekspluatanti;”;

| g) | pievieno šādu 11. punktu:






  “11) | “SESAR projekts” ir inovāciju cikls, kas Savienībai nodrošina augstas veiktspējas, standartizētu un sadarbspējīgu gaisa satiksmes pārvaldības sistēmu un kas ietver SESAR definēšanas, izstrādes un izvēršanas posmu.”; |
| --- | --- | --- |

g)

pievieno šādu 11. punktu:

“11)

“SESAR projekts” ir inovāciju cikls, kas Savienībai nodrošina augstas veiktspējas, standartizētu un sadarbspējīgu gaisa satiksmes pārvaldības sistēmu un kas ietver SESAR definēšanas, izstrādes un izvēršanas posmu.”;

SESAR

SESAR

| 2) | regulas 4. pantu aizstāj ar šādu:

  “4. pants
  Mērķis un saturs

  1.   Kopprojektos identificē ATM funkcijas un to apakšfunkcijas. Šo funkciju un apakšfunkciju pamatā ir SESAR risinājumi, kas vērsti uz Eiropas ATM ģenerālplānā definētām būtiskām darbības izmaiņām, ir gatavi īstenošanai un ir jāīsteno sinhronizēti.
  Gatavību īstenošanai novērtē, cita starpā pamatojoties uz izstrādes posmā veiktās pārbaudes rezultātiem, ar industrializāciju saistīto situāciju un sadarbspējas novērtējumu, kā arī ņemot vērā Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas (ICAO) globālo aeronavigācijas plānu un citus attiecīgos ICAO materiālus.


  2.   Kopprojektos attiecībā uz katru ATM funkciju un apakšfunkciju nosaka šādas īpašības:






  a) | kādas būtiskas darbības izmaiņas tās sekmē; |
| --- | --- | --- |

2)

regulas 4. pantu aizstāj ar šādu:

“4. pants

Mērķis un saturs

1.   Kopprojektos identificē ATM funkcijas un to apakšfunkcijas. Šo funkciju un apakšfunkciju pamatā ir SESAR risinājumi, kas vērsti uz Eiropas ATM ģenerālplānā definētām būtiskām darbības izmaiņām, ir gatavi īstenošanai un ir jāīsteno sinhronizēti.

Gatavību īstenošanai novērtē, cita starpā pamatojoties uz izstrādes posmā veiktās pārbaudes rezultātiem, ar industrializāciju saistīto situāciju un sadarbspējas novērtējumu, kā arī ņemot vērā Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas (ICAO) globālo aeronavigācijas plānu un citus attiecīgos ICAO materiālus.

2.   Kopprojektos attiecībā uz katru ATM funkciju un apakšfunkciju nosaka šādas īpašības:

a)

kādas būtiskas darbības izmaiņas tās sekmē;

| b) | to operatīvā un tehniskā piemērošanas joma; |
| --- | --- |

b)

to operatīvā un tehniskā piemērošanas joma;

| c) | to ģeogrāfiskā darbības joma; |
| --- | --- |

c)

to ģeogrāfiskā darbības joma;

| d) | iesaistītās ieinteresētās personas, kurām tās ir jāīsteno; |
| --- | --- |

d)

iesaistītās ieinteresētās personas, kurām tās ir jāīsteno;

| e) | sinhronizācijas prasības; |
| --- | --- |

e)

sinhronizācijas prasības;

| f) | īstenošanas plānotie datumi; |
| --- | --- |

f)

īstenošanas plānotie datumi;

| g) | savstarpēja atkarība ar citām funkcijām vai apakšfunkcijām. |
| --- | --- |

g)

savstarpēja atkarība ar citām funkcijām vai apakšfunkcijām.

3.   Atkāpjoties no 1. punkta, kopprojekti var ietvert arī tādas ATM funkcijas vai apakšfunkcijas, kas nav gatavas īstenošanai, bet ir būtiska attiecīgā kopprojekta daļa, ar nosacījumu, ka tiek uzskatīts, ka to industrializācija būs pabeigta trijos gados pēc attiecīgā kopprojekta pieņemšanas. Šajā nolūkā kopprojektā nosaka arī šo ATM funkciju vai apakšfunkciju industrializācijas plānoto datumu.

4.   Pēc industrializācijas plānotā datuma Komisija ar Eiropas Savienības Aviācijas drošības aģentūras atbalstu pārbauda, vai 3. punktā minētās ATM funkcijas vai apakšfunkcijas ir standartizētas un gatavas īstenošanai. Gadījumos, kad tiek konstatēts, ka tās nav gatavas īstenošanai, tās izslēdz no kopprojekta noteikumiem.

5.   Eiropas Savienības Aviācijas drošības aģentūra koordinē izvēršanas pārvaldītāja, kopuzņēmuma SESAR, Eiropas standartizācijas organizāciju, Eurocae un attiecīgo ražotāju sadarbību ar mērķi nodrošināt industrializācijas plānotā datuma ievērošanu.

6.   Kopprojekti arī:

| a) | ir saskanīgi ar Eiropas Savienības mēroga darbības uzlabošanas mērķiem un sekmē to īstenošanu; |
| --- | --- |

a)

ir saskanīgi ar Eiropas Savienības mēroga darbības uzlabošanas mērķiem un sekmē to īstenošanu;

| b) | ir pozitīvs saimnieciskais pamatojums EATMN, kas balstīts uz izmaksu un ieguvumu analīzi, un apzina ikvienu potenciālu vietēja vai reģionāla mēroga negatīvu ietekmi uz jebkuru konkrētu iesaistīto ieinteresēto personu kategoriju; |
| --- | --- |

b)

ir pozitīvs saimnieciskais pamatojums EATMN, kas balstīts uz izmaksu un ieguvumu analīzi, un apzina ikvienu potenciālu vietēja vai reģionāla mēroga negatīvu ietekmi uz jebkuru konkrētu iesaistīto ieinteresēto personu kategoriju;

| c) | ņem vērā attiecīgos izvēršanas elementus, kuri ir norādīti tīkla pārvaldnieka tīkla stratēģijas plānā un tīkla darbības plānā; |
| --- | --- |

c)

ņem vērā attiecīgos izvēršanas elementus, kuri ir norādīti tīkla pārvaldnieka tīkla stratēģijas plānā un tīkla darbības plānā;

| d) | demonstrē uzlabotu sniegumu vides jomā.”; |
| --- | --- |

d)

demonstrē uzlabotu sniegumu vides jomā.”;

| 3) | regulas 5. pantu groza šādi:






  a) | panta 2. punktu aizstāj ar šādu:






  “2. | Komisijai savās attiecīgajās pienākumu un kompetences jomās palīdz tīkla pārvaldnieks, Eiropas Savienības Aviācijas drošības aģentūra, darbības izvērtēšanas iestāde, kā arī kopuzņēmums SESAR, Eirokontrole, Eiropas standartizācijas organizācijas, Eurocae un izvēršanas pārvaldītājs. Šīs struktūras iesaista ražotājus un iesaistītās ieinteresētās personas.”; |
| --- | --- | --- | --- |

3)

regulas 5. pantu groza šādi:

a)

panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.

Komisijai savās attiecīgajās pienākumu un kompetences jomās palīdz tīkla pārvaldnieks, Eiropas Savienības Aviācijas drošības aģentūra, darbības izvērtēšanas iestāde, kā arī kopuzņēmums SESAR, Eirokontrole, Eiropas standartizācijas organizācijas, Eurocae un izvēršanas pārvaldītājs. Šīs struktūras iesaista ražotājus un iesaistītās ieinteresētās personas.”;

SESAR

Eurocae

| b) | iekļauj šādu 2.a punktu:






  “2.a | Eiropas Savienības Aviācijas drošības aģentūra pēc Komisijas pieprasījuma sniedz atzinumu par tehnisko gatavību izvērst ATM funkcijas un to apakšfunkcijas, kuras ierosināts iekļaut kopprojektā.”; |
| --- | --- | --- |

b)

iekļauj šādu 2.a punktu:

“2.a

Eiropas Savienības Aviācijas drošības aģentūra pēc Komisijas pieprasījuma sniedz atzinumu par tehnisko gatavību izvērst ATM funkcijas un to apakšfunkcijas, kuras ierosināts iekļaut kopprojektā.”;

ATM

| c) | panta 3. punktu aizstāj ar šādu:






  “3. | Komisija apspriežas ar ieinteresētajām personām saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 549/2004 6. un 10. pantu, tostarp ar Eiropas Aizsardzības aģentūras starpniecību, ciktāl tās kompetencē ir veicināt militāro nodomu koordinēšanu, un ar Eiropas vienotās gaisa telpas sociālās dimensijas ekspertu konsultatīvās grupas starpniecību saistībā ar tās kopprojektu priekšlikumiem.
  Komisija pārliecinās, ka kopprojektu priekšlikumus atbalsta konkrēta kopprojekta īstenošanai nepieciešamie gaisa telpas izmantotāji un iesaistītās ieinteresētās personas, kuras īsteno darbību uz zemes.”; |
| --- | --- | --- |

c)

panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.

Komisija apspriežas ar ieinteresētajām personām saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 549/2004 6. un 10. pantu, tostarp ar Eiropas Aizsardzības aģentūras starpniecību, ciktāl tās kompetencē ir veicināt militāro nodomu koordinēšanu, un ar Eiropas vienotās gaisa telpas sociālās dimensijas ekspertu konsultatīvās grupas starpniecību saistībā ar tās kopprojektu priekšlikumiem.

Komisija pārliecinās, ka kopprojektu priekšlikumus atbalsta konkrēta kopprojekta īstenošanai nepieciešamie gaisa telpas izmantotāji un iesaistītās ieinteresētās personas, kuras īsteno darbību uz zemes.”;

| d) | panta 4. punktu svītro; |
| --- | --- |

d)

panta 4. punktu svītro;

| e) | pievieno šādu 7. punktu:






  “7. | Dalībvalstis un tīkla pārvaldnieks ar kopprojektu īstenošanu saistītos ieguldījumus iekļauj darbības uzlabošanas plānos un tīkla darbības uzlabošanas plānā.”; |
| --- | --- | --- |

e)

pievieno šādu 7. punktu:

“7.

Dalībvalstis un tīkla pārvaldnieks ar kopprojektu īstenošanu saistītos ieguldījumus iekļauj darbības uzlabošanas plānos un tīkla darbības uzlabošanas plānā.”;

| 4) | regulas 8. pantu groza šādi:






  a) | panta 2. punkta g) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “g) | koordinācijas izveidi ar Eiropas Savienības Aviācijas drošības aģentūru un Eiropas standartizācijas organizācijām ar mērķi atvieglot industrializāciju un veicināt ATM funkciju un apakšfunkciju sadarbspēju;”; |
| --- | --- | --- | --- |

4)

regulas 8. pantu groza šādi:

a)

panta 2. punkta g) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“g)

koordinācijas izveidi ar Eiropas Savienības Aviācijas drošības aģentūru un Eiropas standartizācijas organizācijām ar mērķi atvieglot industrializāciju un veicināt ATM funkciju un apakšfunkciju sadarbspēju;”;

ATM

| b) | panta 4. punktu groza šādi:






  i) | punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “c) | Eiropas Savienības Aviācijas drošības aģentūru, lai nodrošinātu, ka kopprojektu drošuma, sadarbspējas un vides prasības un standarti ir noteikti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1139 (*3) un tās īstenošanas noteikumiem, kā arī Eiropas aviācijas drošības plānu, kas izstrādāts saskaņā ar minētās regulas 6. pantu; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

panta 4. punktu groza šādi:

i)

punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“c)

Eiropas Savienības Aviācijas drošības aģentūru, lai nodrošinātu, ka kopprojektu drošuma, sadarbspējas un vides prasības un standarti ir noteikti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1139 (*3) un tās īstenošanas noteikumiem, kā arī Eiropas aviācijas drošības plānu, kas izstrādāts saskaņā ar minētās regulas 6. pantu;

*3

(*3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1139 (2018. gada 4. jūlijs) par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas jomā un ar ko izveido Eiropas Savienības Aviācijas drošības aģentūru, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 2111/2005, (EK) Nr. 1008/2008, (ES) Nr. 996/2010, (ES) Nr. 376/2014 un Direktīvas 2014/30/ES un 2014/53/ES un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 552/2004 un (EK) Nr. 216/2008 un Padomes Regulu (EEK) Nr. 3922/91 (OV L 212, 22.8.2018., 1. lpp.).”;"

*3

| ii) | punkta e) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “e) | Eiropas standartizācijas organizācijas un Eurocae, lai atvieglotu un uzraudzītu rūpniecības standartizācijas procesus un izrietošo standartu izmantošanu.”; |
| --- | --- | --- |

ii)

punkta e) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“e)

Eiropas standartizācijas organizācijas un Eurocae, lai atvieglotu un uzraudzītu rūpniecības standartizācijas procesus un izrietošo standartu izmantošanu.”;

Eurocae

| 5) | regulas 9. panta 2. punktu groza šādi:






  a) | punkta j) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “j) | atbilstīgas koordinācijas ar valstu uzraudzības iestādēm nodrošināšanu;”; |
| --- | --- | --- | --- |

5)

regulas 9. panta 2. punktu groza šādi:

a)

punkta j) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“j)

atbilstīgas koordinācijas ar valstu uzraudzības iestādēm nodrošināšanu;”;

| b) | pievieno šādu k) apakšpunktu:






  “k) | atbilstīgas koordinācijas ar Eiropas Savienības Aviācijas drošības aģentūru nodrošināšanu.”; |
| --- | --- | --- |

b)

pievieno šādu k) apakšpunktu:

“k)

atbilstīgas koordinācijas ar Eiropas Savienības Aviācijas drošības aģentūru nodrošināšanu.”;

| 6) | regulas 11. pantu aizstāj ar šādu:

  “11. pants
  Mērķis un saturs

  1.   Izvēršanas programma nodrošina visaptverošu un strukturētu darba plānu visām darbībām, kas nepieciešamas, lai īstenotu tehnoloģijas, procedūras un paraugprakses, kuras nepieciešamas kopprojektu īstenošanai. Izvēršanas programmā norāda tehnoloģiskos veicinātājus kopprojektu īstenošanas kontekstā.


  2.   Izvēršanas programmā definē, kā kopprojektu īstenošanu sinhronizē EATMN ietvaros, ņemot vērā vietējā līmeņa darbības prasības un ierobežojumus.


  3.   Izvēršanas programma dod norādes visām iesaistītajām ieinteresētajām personām, kurām jāīsteno kopprojekti, kā arī pārvaldības un īstenošanas līmeņiem. Iesaistītās ieinteresētās personas sniedz izvēršanas pārvaldītājam visu attiecīgo informāciju saistībā ar izvēršanas programmas īstenošanu. Izvēršanas programma ir daļa no līdzdalības pamatnolīguma, un visi labuma guvēji apņemas to attiecīgi īstenot.” |
| --- | --- |

6)

regulas 11. pantu aizstāj ar šādu:

“11. pants

Mērķis un saturs

1.   Izvēršanas programma nodrošina visaptverošu un strukturētu darba plānu visām darbībām, kas nepieciešamas, lai īstenotu tehnoloģijas, procedūras un paraugprakses, kuras nepieciešamas kopprojektu īstenošanai. Izvēršanas programmā norāda tehnoloģiskos veicinātājus kopprojektu īstenošanas kontekstā.

2.   Izvēršanas programmā definē, kā kopprojektu īstenošanu sinhronizē EATMN ietvaros, ņemot vērā vietējā līmeņa darbības prasības un ierobežojumus.

3.   Izvēršanas programma dod norādes visām iesaistītajām ieinteresētajām personām, kurām jāīsteno kopprojekti, kā arī pārvaldības un īstenošanas līmeņiem. Iesaistītās ieinteresētās personas sniedz izvēršanas pārvaldītājam visu attiecīgo informāciju saistībā ar izvēršanas programmas īstenošanu. Izvēršanas programma ir daļa no līdzdalības pamatnolīguma, un visi labuma guvēji apņemas to attiecīgi īstenot.”

5. pants

Atcelšana

Regulu (ES) Nr. 716/2014 atceļ.

6. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2021. gada 1. februārī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 96, 31.3.2004., 10. lpp.

1

(2)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 409/2013 (2013. gada 3. maijs) par kopprojektu definēšanu, pārvaldības izveidi un tādu stimulu apzināšanu, kuri atbalsta Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības ģenerālplāna īstenošanu (OV L 123, 4.5.2013., 1. lpp.).

2

(3)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 716/2014 (2014. gada 27. jūnijs) par kopprojektu sērijas pilotprojekta izveidi Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības ģenerālplāna atbalstam (OV L 190, 28.6.2014., 19. lpp.).

3

(4)  Līgums par Eiropas Ekonomikas zonu (OV L 1, 3.1.1994., 3. lpp.).

4

(5)  Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par gaisa transportu (OV L 114, 30.4.2002., 73. lpp.).

5

(6)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/1048 (2018. gada 18. jūlijs), ar ko nosaka gaisa telpas izmantošanas prasības un ekspluatācijas procedūras attiecībā uz veiktspējas navigāciju (OV L 189, 26.7.2018., 3. lpp.).

6

(7)  Komisijas Regula (EK) Nr. 2150/2005 (2005. gada 23. decembris), ar ko nosaka kopīgus noteikumus gaisa telpas elastīgai izmantošanai (OV L 342, 24.12.2005., 20. lpp.).

7

(8)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/317 (2019. gada 11. februāris), ar ko nosaka darbības uzlabošanas sistēmu un tarifikācijas sistēmu Eiropas vienotajā gaisa telpā un atceļ Īstenošanas regulas (ES) Nr. 390/2013 un (ES) Nr. 391/2013 (OV L 56, 25.2.2019., 1. lpp.).

8

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1139 (2018. gada 4. jūlijs) par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas jomā un ar ko izveido Eiropas Savienības Aviācijas drošības aģentūru, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 2111/2005, (EK) Nr. 1008/2008, (ES) Nr. 996/2010, (ES) Nr. 376/2014 un Direktīvas 2014/30/ES un 2014/53/ES un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 552/2004 un (EK) Nr. 216/2008 un Padomes Regulu (EEK) Nr. 3922/91 (OV L 212, 22.8.2018., 1. lpp.).

9

---

PIELIKUMS

1.   AF 1: PAGARINĀTA IELIDOŠANAS PĀRVALDĪBA UN INTEGRĒTA IELIDOŠANAS PĀRVALDĪBA/IZLIDOŠANAS PĀRVALDĪBA ĻOTI NOSLOGOTĀS TERMINĀLA MANEVRĒŠANAS TERITORIJĀS

1.1.   Operatīvā un tehniskā piemērošanas joma

1.1.1.   ATM apakšfunkcija “Ielidošanas pārvaldība, kas pagarināta līdz maršruta gaisa telpai”

Vispārīga informācija

Ielidošanas pārvaldība (AMAN), kas pagarināta līdz maršruta gaisa telpai (pagarināta AMAN), sekmē būtiskas funkcionālās izmaiņas (EOC) attiecībā uz funkciju “Lidostu un termināla manevrēšanas teritoriju (TMA) darbība”. Šī apakšfunkcija pagarina AMAN horizontu līdz vismaz 180 jūras jūdzēm no ielidošanas lidostas. Satiksmes sekvencēšana/plūsmas ritma regulēšana ir jāveic maršrutā pirms punkta, kurā sāk augstuma samazināšanu, ar mērķi uzlabot paredzamību un izlīdzināt satiksmes plūsmu.

Sistēmas prasības

| a) | pagarinātas AMAN sistēmām ir jāsniedz ATC maršruta sistēmām hronoloģiska informācija par ienākošo lidojumu sekvenci un saistītie brīdinājumi attālumā vismaz līdz 180 jūras jūdzēm no ielidošanas lidostas, kā arī to lidostu ATC sistēmām, kuras ietekmē pagarinātās AMAN horizonts, izņemot gadījumus, kad izvēršanas programmā ir ieteikts mazāks attālums; |
| --- | --- |

a)

pagarinātas AMAN sistēmām ir jāsniedz ATC maršruta sistēmām hronoloģiska informācija par ienākošo lidojumu sekvenci un saistītie brīdinājumi attālumā vismaz līdz 180 jūras jūdzēm no ielidošanas lidostas, kā arī to lidostu ATC sistēmām, kuras ietekmē pagarinātās AMAN horizonts, izņemot gadījumus, kad izvēršanas programmā ir ieteikts mazāks attālums;

| b) | kamēr nav pieejama sistēmas mēroga informācijas pārvaldība (SWIM), var izmantot esošo datu apmaiņas tehnoloģiju. |
| --- | --- |

b)

kamēr nav pieejama sistēmas mēroga informācijas pārvaldība (SWIM), var izmantot esošo datu apmaiņas tehnoloģiju.

1.1.2.   ATM apakšfunkcija “AMAN/DMAN integrācija”

Vispārīga informācija

AMAN/DMAN integrācija sekmē EOC attiecībā uz funkciju “Lidostu un TMA darbība”. Izlidošanas pārvaldība (DMAN) nodrošina optimālās pirmsizlidošanas sekvences aprēķinu, pamatojoties uz lidostas, aviokompānijas un ATC sniegto informāciju. Līdzīgi AMAN nodrošina aprēķinu par optimālo ielidošanas plūsmu lidostā. Skrejceļu sekvences integrācija, ievērojot AMAN un DMAN ierobežojumus, sniedz iespēju optimāli izmantot skrejceļus. Ja šāda integrācija ir pretrunā ar prasību par 180 jūras jūdzēm attiecībā uz pagarinātu AMAN, sistēmu pielāgo, lai atļautu pēc iespējas lielāku horizontu.

Sistēmas prasības

| a) | gadījumos, kad skrejceļus izmanto jauktā režīmā, izlidošanas un ielidošanas plūsmu apvienošanu veic, integrējot esošās AMAN un DMAN funkcijas; |
| --- | --- |

a)

gadījumos, kad skrejceļus izmanto jauktā režīmā, izlidošanas un ielidošanas plūsmu apvienošanu veic, integrējot esošās AMAN un DMAN funkcijas;

| b) | AMAN un DMAN sistēmām ir jāspēj kopīgot datus, kurus ir paredzēts iekļaut to plānošanas algoritmos, ar kuriem aprēķina ielidošanas un izlidošanas plūsmas. |
| --- | --- |

b)

AMAN un DMAN sistēmām ir jāspēj kopīgot datus, kurus ir paredzēts iekļaut to plānošanas algoritmos, ar kuriem aprēķina ielidošanas un izlidošanas plūsmas.

1.2.   Ģeogrāfiskā darbības joma

1.2.1.   Lidostas, kurām ir jānodrošina ielidošanas pārvaldība, kas pagarināta līdz maršruta gaisa telpai

AMAN ir jānodrošina šādām lidostām:

| a) | Adolfo Suarez Madrid-Barajas; |
| --- | --- |

a)

Adolfo Suarez Madrid-Barajas;

| b) | Amsterdam Schiphol; |
| --- | --- |

b)

Amsterdam Schiphol;

| c) | Barcelona El Prat; |
| --- | --- |

c)

Barcelona El Prat;

| d) | Berlin Brandenburg Airport; |
| --- | --- |

d)

Berlin Brandenburg Airport;

| e) | Brussels National; |
| --- | --- |

e)

Brussels National;

| f) | Copenhagen Kastrup; |
| --- | --- |

f)

Copenhagen Kastrup;

| g) | Dublin; |
| --- | --- |

g)

Dublin;

| h) | Düsseldorf International; |
| --- | --- |

h)

Düsseldorf International;

| i) | Frankfurt International; |
| --- | --- |

i)

Frankfurt International;

| j) | Milan-Malpensa; |
| --- | --- |

j)

Milan-Malpensa;

| k) | Munich Franz Josef Strauss; |
| --- | --- |

k)

Munich Franz Josef Strauss;

| l) | Nice Cote d’Azur; |
| --- | --- |

l)

Nice Cote d’Azur;

| m) | Palma De Mallorca Son Sant Joan; |
| --- | --- |

m)

Palma De Mallorca Son Sant Joan;

| n) | Paris-CDG; |
| --- | --- |

n)

Paris-CDG;

| o) | Paris-Orly; |
| --- | --- |

o)

Paris-Orly;

| p) | Rome-Fiumicino; |
| --- | --- |

p)

Rome-Fiumicino;

| q) | Stockholm-Arlanda; |
| --- | --- |

q)

Stockholm-Arlanda;

| r) | Vienna Schwechat. |
| --- | --- |

r)

Vienna Schwechat.

AMAN ir jāīsteno saistītajos maršruta sektoros.

1.2.2.   Lidostas, kurām ir jānodrošina AMAN/DMAN integrācija

AMAN/DMAN integrācija attiecas uz lidostām, kurām ir viens skrejceļš vai atkarīgi skrejceļi, kurus var izmantot jauktā režīmā, vai kurām ir izlidošanas skrejceļš, kas atkarīgā veidā ir saistīts ar ielidošanas skrejceļu. AMAN/DMAN integrācija ir jāpiemēro šādās lidostās, kā arī saistītajos nolaišanās un maršruta sektoros:

| a) | Berlin Brandenburg Airport; |
| --- | --- |

a)

Berlin Brandenburg Airport;

| b) | Düsseldorf International; |
| --- | --- |

b)

Düsseldorf International;

| c) | Milan-Malpensa; |
| --- | --- |

c)

Milan-Malpensa;

| d) | Nice Côte d’Azur; |
| --- | --- |

d)

Nice Côte d’Azur;

| e) | Paris-CDG. |
| --- | --- |

e)

Paris-CDG.

1.3.   Ieinteresētās personas, kurām ir jāīsteno funkcija, un īstenošanas plānotie datumi

| a) | ATS sniedzējiem un tīkla pārvaldniekam ir jānodrošina, lai ATS struktūrvienības, kas sniedz ATC pakalpojumus 1.2. punktā minēto lidostu termināla gaisa telpā un saistītajos maršruta sektoros, piemērotu pagarinātu AMAN no īstenošanas plānotā datuma, t. i., no 2024. gada 31. decembra; |
| --- | --- |

a)

ATS sniedzējiem un tīkla pārvaldniekam ir jānodrošina, lai ATS struktūrvienības, kas sniedz ATC pakalpojumus 1.2. punktā minēto lidostu termināla gaisa telpā un saistītajos maršruta sektoros, piemērotu pagarinātu AMAN no īstenošanas plānotā datuma, t. i., no 2024. gada 31. decembra;

| b) | ATS sniedzējiem ir jānodrošina, lai ATS struktūrvienības, kas sniedz ATC pakalpojumus 1.2. punktā minēto lidostu termināla gaisa telpā un saistītajos nolaišanās sektoros, piemērotu integrētu AMAN/DMAN no īstenošanas plānotā datuma, t. i., no 2027. gada 31. decembra; |
| --- | --- |

b)

ATS sniedzējiem ir jānodrošina, lai ATS struktūrvienības, kas sniedz ATC pakalpojumus 1.2. punktā minēto lidostu termināla gaisa telpā un saistītajos nolaišanās sektoros, piemērotu integrētu AMAN/DMAN no īstenošanas plānotā datuma, t. i., no 2027. gada 31. decembra;

| c) | tiem gaisa satiksmes vadības (ATC) dienestiem termināla manevrēšanas teritorijās (TMA), kuri īsteno pagarinātas AMAN operācijas, sava darbība jākoordinē ar gaisa satiksmes pakalpojumu (ATS) struktūrvienībām, kas atbild par blakusesošajiem maršruta sektoriem, kā arī ar ATS struktūrvienībām, kas atbild par ienākošajiem lidojumiem no lidostām, kuras aptver pagarinātās AMAN horizonts. |
| --- | --- |

c)

tiem gaisa satiksmes vadības (ATC) dienestiem termināla manevrēšanas teritorijās (TMA), kuri īsteno pagarinātas AMAN operācijas, sava darbība jākoordinē ar gaisa satiksmes pakalpojumu (ATS) struktūrvienībām, kas atbild par blakusesošajiem maršruta sektoriem, kā arī ar ATS struktūrvienībām, kas atbild par ienākošajiem lidojumiem no lidostām, kuras aptver pagarinātās AMAN horizonts.

1.4.   Sinhronizācijas vajadzība

Iepriekš 1.2. punktā norādītās lidostas veido iesaistīto ieinteresēto personu kritisko masu, kas nepieciešama, lai panāktu tīkla darbības uzlabojumus, kuri gaidāmi no pagarinātas AMAN, kā arī no AMAN/DMAN integrācijas funkcijām. Šie ieguvumi tiks panākti ātrāk, ja minētās lidostas un visas pārējās iesaistītās ieinteresētās personas var piemērot šīs funkcijas vienlaikus. Lai to nodrošinātu, ir vajadzīga pagarinātas AMAN un AMAN/DMAN integrācijas īstenošanas, tostarp saistīto ieguldījumu, sinhronizēšana un koordinēšana atbilstīgi saskaņotam laika grafikam, kas jānosaka izvēršanas programmā nolūkā nepieļaut īstenošanas nepilnības ģeogrāfiskajā darbības jomā. Sinhronizācija ir nepieciešama arī tālab, lai nodrošinātu, ka visām attiecīgajām ieinteresētajām personām ir nepieciešamā infrastruktūra informācijas apmaiņai par trajektoriju (i4D profils), kā arī lai ievērotu ierobežojumus plūsmas ritma regulēšanas punktos.

1.5.   Sagaidāmie uzlabojumi vides jomā

Šī funkcija ir vērsta uz kavējumu pārvaldību un mazināšanu lidojuma maršruta posmā tādos augstumos, kas ļauj vairāk taupīt degvielu, kā arī uz kavējumu absorbēšanu uz zemes lidostās, kuras ietekmē kavējumi.

Pagarināta AMAN sniedz iespēju nodrošināt optimālas lidojumu trajektorijas un vertikālus profilus, kas uzlabo prasību izpildi attiecībā uz normālslodzes līmeni. Pateicoties tam, darbības rada mazāku troksni un tiek novērsta pakāpeniska augstuma uzņemšana virs apdzīvotām vietām lidlauka tuvumā. AF1 funkcija arī sniedz iespēju izveidot lidojumu trajektorijas pār apvidiem, kuru skaņas jutība ir mazāka, nodrošinot optimālu profila pretestību ar samazinātu aerodinamisko troksni.

AF1 pilnīga īstenošana uzlabos kavējumu pārvaldību un absorbcijas stratēģijas, kā arī ierobežos gaidīšanu zemā augstumā TMA, tādējādi samazinot trokšņa emisiju un uzlabojot gaisa kvalitāti lidostās un to apkārtnē.

Ielidošanas un izlidošanas integrāciju, izmantojot jauktā režīma skrejceļus, un pieprasījuma un kapacitātes nelīdzsvarotības mazināšanu panāk, ienākošo lidojumu sekvencē radot atbilstošus pārtraukumus izejošajiem lidojumiem. Lidostām rodas ieguvumi, kurus dod uzlabota stāvvietu piešķiršana un pasažieru apkalpošana, kā arī labāka virszemes (transportlīdzekļu) parka pārvaldība, kas ļauj ietaupīt degvielu un samazināt (virszemes transportlīdzekļu parka) radīto troksni lidlaukā un tā apkārtnē, kā arī CO2 un citu suspendēto daļiņu radītu piesārņojumu. Aviokompānijām rodas tieši ieguvumi, pateicoties samazinātām pamatdarbības izmaksām, kas izriet no mazāka degvielas patēriņa un palielinātiem CO2 aiztaupījumiem, absorbējot kavējumus stāvvietās vai ienākošo lidojumu laikā nodrošinot agrīnāku kavējumu absorbciju lielākā augstumā, kas ļauj vairāk taupīt degvielu.

1.6.   Savstarpējā atkarība ar citām ATM funkcijām

AF1 ir savstarpējā atkarība ar:

| — | elektroniskām lidojuma lapām (EFS) un AF2 paredzēto DMAN, |
| --- | --- |

—

elektroniskām lidojuma lapām (EFS) un AF2 paredzēto DMAN,

| — | tīkla kopīgu pārvaldību nolūkā koordinēti saskaņot plānotos laikus uzlabotai ATFCM un ienākošās satiksmes sekvencēšanai, kā paredzēts AF4, |
| --- | --- |

—

tīkla kopīgu pārvaldību nolūkā koordinēti saskaņot plānotos laikus uzlabotai ATFCM un ienākošās satiksmes sekvencēšanai, kā paredzēts AF4,

| — | AF5 paredzētajiem SWIM pakalpojumiem, ja SWIM ir pieejama. |
| --- | --- |

—

AF5 paredzētajiem SWIM pakalpojumiem, ja SWIM ir pieejama.

2.   
  AF 2: LIDOSTU INTEGRĀCIJA UN CAURLAIDSPĒJA

AF2 sekmē EOC attiecībā uz funkciju “Lidostu un TMA darbība”. AF2 galvenais mērķis ir ierobežot gaisa satiksmei lidostās piemērotos ierobežojumus, nekaitējot satiksmes pieaugumam, drošumam un videi. AF2 funkcija ir vērsta uz lidostu infrastruktūras izmantošanas optimizēšanu nolūkā garantēt gaisa satiksmes drošu un videi nekaitīgu caurlaidspēju. Tā ir vērsta arī uz atjauninātas ar darbību saistītas informācijas un datu apmaiņu ar visām ieinteresētajām personām, kas iesaistītas gaisa satiksmes ar ielidošanu un izlidošanu saistīto pakalpojumu nodrošināšanā.

2.1.   Operatīvā un tehniskā piemērošanas joma

2.1.1.   ATM apakšfunkcija “Ar pirmsizlidošanas sekvencēšanu sinhronizēta izlidošanas pārvaldība”

Vispārīga informācija

Izlidošanas pārvaldība (DMAN), kas sinhronizēta ar pirmsizlidošanas sekvencēšanu, ir līdzeklis, kā uzlabot izlidošanas plūsmas vienā vai vairākās lidostās, katram atsevišķam lidojumam aprēķinot paredzamo pacelšanās laiku (TTOT) un plānoto starta apstiprinājuma laiku (TSAT), ņemot vērā dažādos ierobežojumus un preferences.

DMAN veido izlidojošo gaisa kuģu plūsmas ritma regulēšana uz skrejceļa, pārvaldot bremžu paliktņu noņemšanas laikus (par pamatu ņemot dzinēju iedarbināšanas laikus), ņemot vērā pieejamo skrejceļa kapacitāti.

DMAN, kas sinhronizēta ar pirmsizlidošanas sekvencēšanu, samazina manevrēšanas laikus, uzlabo to, cik lielā mērā gaisa satiksmes plūsmas pārvaldība ievēro piešķirtās laika nišas (ATFM-Slot), kā arī optimizē izlidošanas laiku prognozējamību. DMAN uzdevums ir maksimāli palielināt satiksmes plūsmu uz skrejceļa, izveidojot sekvenci ar optimāliem intervāliem.

Iesaistītajām ieinteresētajām personām, kas darbojas saskaņā ar lidostas kopīgās lēmumu pieņemšanas (A-CDM) procesa principiem, ir kopīgi jāizveido pirmsizlidošanas sekvences, ņemot vērā saskaņotos principus, kas piemērojami uz konkrētu kritēriju pamata, piemēram, gaidīšanas laiks pie skrejceļa, laika nišu ievērošana, izlidošanas maršruti, gaisa telpas izmantotāju preferences, nakts laiks, kad lidojumi nav atļauti, stāvvietas/izejas evakuācija ienākošiem gaisa kuģiem, nelabvēlīgi laikapstākļi, tostarp atledošana, faktiskā manevrēšanas/skrejceļa kapacitāte un aktuālie ierobežojumi.

Sistēmas prasības

| a) | DMAN un A-CDM atbalstošajām sistēmām ir jābūt integrētām un ir jāatbalsta optimizēta pirmsizlidošanas sekvencēšana ar atbilstošu informāciju/datiem gaisa telpas izmantotājiem (paredzētais bremžu paliktņu noņemšanas laiks (TOBT)) un attiecīgajām lidostas ieinteresētajām personām (kontekstuālo datu plūsma); |
| --- | --- |

a)

DMAN un A-CDM atbalstošajām sistēmām ir jābūt integrētām un ir jāatbalsta optimizēta pirmsizlidošanas sekvencēšana ar atbilstošu informāciju/datiem gaisa telpas izmantotājiem (paredzētais bremžu paliktņu noņemšanas laiks (TOBT)) un attiecīgajām lidostas ieinteresētajām personām (kontekstuālo datu plūsma);

| b) | DMAN sistēmām ir jāizstrādā un jāaprēķina kopīga sekvencēšana un ir jāsniedz gan TSAT, gan TTOT. TSAT un TTOT ir jāņem vērā mainīgie manevrēšanas laiki, un tie ir jāatjaunina saskaņā ar gaisa kuģu faktisko pacelšanos; |
| --- | --- |

b)

DMAN sistēmām ir jāizstrādā un jāaprēķina kopīga sekvencēšana un ir jāsniedz gan TSAT, gan TTOT. TSAT un TTOT ir jāņem vērā mainīgie manevrēšanas laiki, un tie ir jāatjaunina saskaņā ar gaisa kuģu faktisko pacelšanos;

| c) | DMAN sistēmām gaisa satiksmes vadības dispečeram ir jānodrošina saraksts ar TSAT un TTOT gaisa kuģu plūsmas ritma regulēšanai; |
| --- | --- |

c)

DMAN sistēmām gaisa satiksmes vadības dispečeram ir jānodrošina saraksts ar TSAT un TTOT gaisa kuģu plūsmas ritma regulēšanai;

| d) | ir jāīsteno tāda elektronisko atļauju ievades (ECI) sistēma kā EFS, kas ļauj gaisa satiksmes vadības dispečeram ievadīt ATC sistēmā visas gaisa kuģiem vai virszemes transportlīdzekļiem piešķirtās atļaujas. Sistēmai ir jābūt atbilstošām saskarnēm ar A-SMGCS un lidostu drošuma tīkliem, ļaujot integrēt gaisa satiksmes vadības dispečera sniegtās instrukcijas ar citiem datiem, piemēram, lidojumu plāniem, novērošanu, maršrutēšanu, publicētajiem maršrutiem, piešķirtajām izejām uz lidmašīnu un procedūrām. |
| --- | --- |

d)

ir jāīsteno tāda elektronisko atļauju ievades (ECI) sistēma kā EFS, kas ļauj gaisa satiksmes vadības dispečeram ievadīt ATC sistēmā visas gaisa kuģiem vai virszemes transportlīdzekļiem piešķirtās atļaujas. Sistēmai ir jābūt atbilstošām saskarnēm ar A-SMGCS un lidostu drošuma tīkliem, ļaujot integrēt gaisa satiksmes vadības dispečera sniegtās instrukcijas ar citiem datiem, piemēram, lidojumu plāniem, novērošanu, maršrutēšanu, publicētajiem maršrutiem, piešķirtajām izejām uz lidmašīnu un procedūrām.

2.1.2.   ATM apakšfunkcija “Lidostas ekspluatācijas plāns”

Vispārīga informācija

Lidostas ekspluatācijas plāns (AOP) ir mainīgs plāns, kas tiek koriģēts mijiedarbībā ar pakalpojumiem, sistēmām un ieinteresētajām personām, apkopojot informāciju no vairākām sistēmām. AOP reāllaikā ir jānodrošina tīkla darbības plānam (NOP) visa tīklam būtiskā informācija. AOP atbalsta atklātās teritorijas un kontrolējamās teritorijas darbības lidostās, nodrošinot plašāku datu kopīgošanu starp lidostu un tīkla pārvaldnieku, pamatojoties uz pieejamajām A-CDM atbalsta sistēmām.

AOP ir jāatbalsta četri turpmāk norādītie darbības pakalpojumi, uzlabojot vispārējo darbības efektivitāti un palielinot lidostas un tīkla noturību pret tādiem traucējumiem kā nelabvēlīgi laikapstākļi, skrejceļa slēgšana un drošības trauksme:

| a) | vadīt lidostas veiktspējas pakalpojumu; |
| --- | --- |

a)

vadīt lidostas veiktspējas pakalpojumu;

| b) | uzraudzīt lidostas veiktspējas pakalpojumu; |
| --- | --- |

b)

uzraudzīt lidostas veiktspējas pakalpojumu;

| c) | pārvaldīt lidostas veiktspējas pakalpojumu; |
| --- | --- |

c)

pārvaldīt lidostas veiktspējas pakalpojumu;

| d) | nodrošināt pēc darbībām veicamās analīzes pakalpojumu. |
| --- | --- |

d)

nodrošināt pēc darbībām veicamās analīzes pakalpojumu.

AOP instancē katras lidostas laika nišu koordinēšanas sezonas sākumā un pastāvīgi atjaunina vidēja termiņa plānošanas posmā, īstermiņa plānošanas posmā un izpildes posmā. Sezonālos AOP saglabā izmantošanai pēc darbībām veicamajā analīzē.

AOP veido sākotnējais AOP (iAOP) un paplašinātais AOP:

| a) | iAOP ietver pamatelementus datu elementu apmaiņai ar NOP un sagatavo apstākļus paplašinātam AOP; |
| --- | --- |

a)

iAOP ietver pamatelementus datu elementu apmaiņai ar NOP un sagatavo apstākļus paplašinātam AOP;

| b) | paplašinātais AOP ietver AOP pārvaldības rīku, lidostas veiktspējas uzraudzību, novērtēšanu, pārvaldības atbalstu un pasākumus pēc darbību veikšanas atbilstīgi pilnīgai AOP/NOP integrācijai. |
| --- | --- |

b)

paplašinātais AOP ietver AOP pārvaldības rīku, lidostas veiktspējas uzraudzību, novērtēšanu, pārvaldības atbalstu un pasākumus pēc darbību veikšanas atbilstīgi pilnīgai AOP/NOP integrācijai.

Sistēmas prasības

Lai atbalstītu iAOP īstenošanu, ir jāņem vērā šādi elementi:

| a) | A-CDM; |
| --- | --- |

a)

A-CDM;

| b) | MET-data; |
| --- | --- |

b)

MET-data;

| c) | AOP pārvaldības rīks, kas ietver lidostas ekspluatācijas un spēju (kontrolējamās teritorijas) mainīgo plānu īstermiņa laikposmam; |
| --- | --- |

c)

AOP pārvaldības rīks, kas ietver lidostas ekspluatācijas un spēju (kontrolējamās teritorijas) mainīgo plānu īstermiņa laikposmam;

| d) | AOP ir jābūt savienotam ar NOP, izmantojot SWIM pakalpojumu(-us), ja tas/tie ir pieejams(-i), un tam ir jānodrošina, lai tīklam būtu pieejami visi atbilstīgie dati. |
| --- | --- |

d)

AOP ir jābūt savienotam ar NOP, izmantojot SWIM pakalpojumu(-us), ja tas/tie ir pieejams(-i), un tam ir jānodrošina, lai tīklam būtu pieejami visi atbilstīgie dati.

Lai atbalstītu paplašināta AOP īstenošanu, ir jāņem vērā šādi elementi:

| a) | AOP pārvaldības rīki, kas ietver lidostas ekspluatācijas un spēju (atklātās teritorijas un kontrolējamās teritorijas) mainīgo plānu katram laikposmam (no vidēja termiņa līdz pasākumiem pēc darbību veikšanas); |
| --- | --- |

a)

AOP pārvaldības rīki, kas ietver lidostas ekspluatācijas un spēju (atklātās teritorijas un kontrolējamās teritorijas) mainīgo plānu katram laikposmam (no vidēja termiņa līdz pasākumiem pēc darbību veikšanas);

| b) | lidostas veiktspējas uzraudzības sistēma, ar ko uzrauga veiktspējas atbilstību mērķiem; |
| --- | --- |

b)

lidostas veiktspējas uzraudzības sistēma, ar ko uzrauga veiktspējas atbilstību mērķiem;

| c) | lidostas veiktspējas novērtēšanas un pārvaldības atbalsta sistēma, ar ko novērtē lidostas veiktspējas pakalpojuma uzraudzībā konstatēto noviržu no plāna nopietnību un ietekmi uz lidostas procesiem un lidostas veiktspēju; |
| --- | --- |

c)

lidostas veiktspējas novērtēšanas un pārvaldības atbalsta sistēma, ar ko novērtē lidostas veiktspējas pakalpojuma uzraudzībā konstatēto noviržu no plāna nopietnību un ietekmi uz lidostas procesiem un lidostas veiktspēju;

| d) | lidostas pēc darbībām veicamās analīzes rīks, ar ko izstrādā standartu un pēc vajadzības sagatavo ziņojumus par analīzi, kas veicama pēc darbībām. |
| --- | --- |

d)

lidostas pēc darbībām veicamās analīzes rīks, ar ko izstrādā standartu un pēc vajadzības sagatavo ziņojumus par analīzi, kas veicama pēc darbībām.

2.1.3.   ATM apakšfunkcija “Lidostu drošuma tīkli”

Vispārīga informācija

Lidostu drošuma tīklus veido:

| — | lidostu drošuma atbalsta pakalpojums, kas sekmē kontrolējamās teritorijas darbības kā drošuma uzlabojums, kas ļauj gaisa satiksmes vadības dispečeriem novērst draudus un incidentus, kuri izriet no gaisa satiksmes vadības dispečera, lidojuma apkalpes vai virszemes transportlīdzekļa vadītāja darbības kļūdām vai pieļautajām novirzēm. Šāds pakalpojums ir atkarīgs no novērošanas pakalpojuma darbības, |
| --- | --- |

—

lidostu drošuma atbalsta pakalpojums, kas sekmē kontrolējamās teritorijas darbības kā drošuma uzlabojums, kas ļauj gaisa satiksmes vadības dispečeriem novērst draudus un incidentus, kuri izriet no gaisa satiksmes vadības dispečera, lidojuma apkalpes vai virszemes transportlīdzekļa vadītāja darbības kļūdām vai pieļautajām novirzēm. Šāds pakalpojums ir atkarīgs no novērošanas pakalpojuma darbības,

| — | atklāšana un trauksmes ziņojumi, kas attiecas uz tādiem konfliktiem starp gaisa kuģiem dotajām ATC atļaujām un uz virszemes transportlīdzekļu un gaisa kuģu tādu novirzīšanos no tiem piemērojamām instrukcijām, procedūrām vai maršruta, kas varētu radīt sadursmes risku. |
| --- | --- |

—

atklāšana un trauksmes ziņojumi, kas attiecas uz tādiem konfliktiem starp gaisa kuģiem dotajām ATC atļaujām un uz virszemes transportlīdzekļu un gaisa kuģu tādu novirzīšanos no tiem piemērojamām instrukcijām, procedūrām vai maršruta, kas varētu radīt sadursmes risku.

Šīs apakšfunkcijas piemērošanas joma aptver skrejceļu un lidlauka zonu, kurā notiek kustība pa zemes virsmu.

ATC atbalsta rīki lidlaukā ir lidostu drošuma tīklu būtiska daļa, un tiem ir jānodrošina konfliktējošu ATC atļauju atklāšana (CATC), atbilstības uzraudzības trauksmes ziņojumi dispečeriem (CMAC) un skrejceļu uzraudzība un brīdināšana par konfliktiem (RMCA). ATC sistēma veic šīs trīs funkcijas, pamatojoties uz zināšanām par datiem, tostarp par gaisa satiksmes vadības dispečera sniegtajām atļaujām gaisa kuģiem un virszemes transportlīdzekļiem, kā arī uz informāciju par piešķirto skrejceļu un gaidīšanas punktu. Gaisa satiksmes vadības dispečers visas atļaujas, kas dotas gaisa kuģiem vai virszemes transportlīdzekļiem, ievada ATC sistēmā, izmantojot digitālu sistēmu, piemēram, EFS vai sistēmas bez lidojuma lapām. ATC sistēmā ievadāmo atļauju saraksts ir jāapraksta izvēršanas programmā.

Rīkiem, kas veido lidostu drošuma tīklus, ir jādod trauksmes ziņojumi gaisa satiksmes vadības dispečeriem, ja gaisa kuģi un virszemes transportlīdzekļi novirzās no ATC instrukcijām, procedūrām vai maršruta. Gaisa satiksmes vadības dispečera instrukcijas ir jāintegrē ar publicētajiem noteikumiem un procedūrām, kā arī citiem pieejamajiem datiem, piemēram, lidojumu plāniem, novērošanu un maršrutēšanu. Minēto datu integrēšana ļauj sistēmai uzraudzīt informāciju un neatbilstību atklāšanas gadījumos dot trauksmes ziņojumu gaisa satiksmes vadības dispečeram.

Izvēršanas programmā ir jānorāda visi vietējie ierobežojumi saistībā ar lidostas drošuma atbalsta pakalpojuma ieviešanu. RMCA funkcija darbojas kā īstermiņa trauksmes izziņošanas rīks, savukārt CATC un CMAC – kā prognozējoši rīki, kuru mērķis ir novērst situācijas, kurās varētu tikt aktivizēts RMCA trauksmes ziņojums.

Sistēmas prasības

| a) | lidostu drošuma tīkliem ir jāintegrē uzlabotas kustības pa zemes virsmu vadības un kontroles sistēmas (A-SMGCS) novērošanas dati un ar manevrēšanas teritoriju saistītās gaisa satiksmes vadības dispečera atļaujas. Lidostas atbilstības uzraudzībai ir jāintegrē A-SMGCS novērošanas dati un – ja pieejamas – kustības pa zemes virsmu maršrutēšanas un gaisa satiksmes vadības dispečera maršrutēšanas atļaujas; |
| --- | --- |

a)

lidostu drošuma tīkliem ir jāintegrē uzlabotas kustības pa zemes virsmu vadības un kontroles sistēmas (A-SMGCS) novērošanas dati un ar manevrēšanas teritoriju saistītās gaisa satiksmes vadības dispečera atļaujas. Lidostas atbilstības uzraudzībai ir jāintegrē A-SMGCS novērošanas dati un – ja pieejamas – kustības pa zemes virsmu maršrutēšanas un gaisa satiksmes vadības dispečera maršrutēšanas atļaujas;

| b) | A-SMGCS ir jāietver funkcija attiecīgu trauksmes ziņojumu ģenerēšanai un izplatīšanai. Šo trauksmes ziņojumu uzdevums ir papildināt, nevis aizstāt esošo RMCA; |
| --- | --- |

b)

A-SMGCS ir jāietver funkcija attiecīgu trauksmes ziņojumu ģenerēšanai un izplatīšanai. Šo trauksmes ziņojumu uzdevums ir papildināt, nevis aizstāt esošo RMCA;

| c) | visām attiecīgajām darba vietām ir jāvieso brīdinājumi un trauksmes ziņojumi, izmantojot attiecīgu cilvēka–mašīnas saskarni, kas atbalsta arī trauksmes ziņojumu atcelšanu; |
| --- | --- |

c)

visām attiecīgajām darba vietām ir jāvieso brīdinājumi un trauksmes ziņojumi, izmantojot attiecīgu cilvēka–mašīnas saskarni, kas atbalsta arī trauksmes ziņojumu atcelšanu;

| d) | elektroniskas atļauju ievades (ECI) līdzekļiem, piemēram, bet ne tikai, elektroniskajām lidojuma lapām (EFS), ir jāintegrē gaisa satiksmes vadības dispečera sniegtās instrukcijas ar citiem datiem, piemēram, lidojumu plāniem, novērošanu, maršrutēšanu (ja tā ir pieejama), publicētajiem noteikumiem un procedūrām. |
| --- | --- |

d)

elektroniskas atļauju ievades (ECI) līdzekļiem, piemēram, bet ne tikai, elektroniskajām lidojuma lapām (EFS), ir jāintegrē gaisa satiksmes vadības dispečera sniegtās instrukcijas ar citiem datiem, piemēram, lidojumu plāniem, novērošanu, maršrutēšanu (ja tā ir pieejama), publicētajiem noteikumiem un procedūrām.

2.2.   Ģeogrāfiskā darbības joma

2.2.1.   Lidostas, kurām ir jānodrošina izlidošanas pārvaldība, kas sinhronizēta ar pirmsizlidošanas sekvencēšanu, un lidostu drošuma tīkli

Izlidošanas pārvaldība, kas sinhronizēta ar pirmsizlidošanas sekvencēšanu, un lidostu drošuma tīkli, ir jānodrošina šādās lidostās:

| a) | Adolfo Suárez Madrid-Barajas; |
| --- | --- |

a)

Adolfo Suárez Madrid-Barajas;

| b) | Amsterdam Schiphol; |
| --- | --- |

b)

Amsterdam Schiphol;

| c) | Barcelona El Prat; |
| --- | --- |

c)

Barcelona El Prat;

| d) | Berlin Brandenburg Airport; |
| --- | --- |

d)

Berlin Brandenburg Airport;

| e) | Brussels National; |
| --- | --- |

e)

Brussels National;

| f) | Copenhagen Kastrup; |
| --- | --- |

f)

Copenhagen Kastrup;

| g) | Dublin; |
| --- | --- |

g)

Dublin;

| h) | Düsseldorf International; |
| --- | --- |

h)

Düsseldorf International;

| i) | Frankfurt International; |
| --- | --- |

i)

Frankfurt International;

| j) | Milan-Malpensa; |
| --- | --- |

j)

Milan-Malpensa;

| k) | Munich Franz Josef Strauss; |
| --- | --- |

k)

Munich Franz Josef Strauss;

| l) | Nice Cote d’Azur; |
| --- | --- |

l)

Nice Cote d’Azur;

| m) | Palma De Mallorca Son Sant Joan; |
| --- | --- |

m)

Palma De Mallorca Son Sant Joan;

| n) | Paris-CDG; |
| --- | --- |

n)

Paris-CDG;

| o) | Paris-Orly; |
| --- | --- |

o)

Paris-Orly;

| p) | Rome-Fiumicino; |
| --- | --- |

p)

Rome-Fiumicino;

| q) | Stockholm-Arlanda; |
| --- | --- |

q)

Stockholm-Arlanda;

| r) | Vienna Schwechat. |
| --- | --- |

r)

Vienna Schwechat.

2.2.2.   Lidostas, kurām ir jānodrošina iAOP:

| a) | Adolfo-Suarez Madrid-Barajas; |
| --- | --- |

a)

Adolfo-Suarez Madrid-Barajas;

| b) | Amsterdam Schiphol; |
| --- | --- |

b)

Amsterdam Schiphol;

| c) | Barcelona El Prat; |
| --- | --- |

c)

Barcelona El Prat;

| d) | Berlin Brandenburg Airport; |
| --- | --- |

d)

Berlin Brandenburg Airport;

| e) | Brussels National; |
| --- | --- |

e)

Brussels National;

| f) | Copenhagen Kastrup; |
| --- | --- |

f)

Copenhagen Kastrup;

| g) | Dublin; |
| --- | --- |

g)

Dublin;

| h) | Düsseldorf International; |
| --- | --- |

h)

Düsseldorf International;

| i) | Frankfurt International; |
| --- | --- |

i)

Frankfurt International;

| j) | Milan-Malpensa; |
| --- | --- |

j)

Milan-Malpensa;

| k) | Munich Franz Josef Strauss; |
| --- | --- |

k)

Munich Franz Josef Strauss;

| l) | Nice Cote d’Azur; |
| --- | --- |

l)

Nice Cote d’Azur;

| m) | Palma De Mallorca Son Sant Joan; |
| --- | --- |

m)

Palma De Mallorca Son Sant Joan;

| n) | Paris-CDG; |
| --- | --- |

n)

Paris-CDG;

| o) | Paris-Orly; |
| --- | --- |

o)

Paris-Orly;

| p) | Rome-Fiumicino; |
| --- | --- |

p)

Rome-Fiumicino;

| q) | Stockholm-Arlanda; |
| --- | --- |

q)

Stockholm-Arlanda;

| r) | Vienna Schwechat. |
| --- | --- |

r)

Vienna Schwechat.

2.2.3.   Lidostas, kurām ir jānodrošina AOP

AOP ir jānodrošina šādām lidostām:

| a) | Adolfo-Suarez Madrid-Barajas; |
| --- | --- |

a)

Adolfo-Suarez Madrid-Barajas;

| b) | Amsterdam Schiphol; |
| --- | --- |

b)

Amsterdam Schiphol;

| c) | Athens Eleftherios Venizelos; |
| --- | --- |

c)

Athens Eleftherios Venizelos;

| d) | Barcelona El Prat; |
| --- | --- |

d)

Barcelona El Prat;

| e) | Berlin Brandenburg Airport; |
| --- | --- |

e)

Berlin Brandenburg Airport;

| f) | Brussels National; |
| --- | --- |

f)

Brussels National;

| g) | Copenhagen Kastrup; |
| --- | --- |

g)

Copenhagen Kastrup;

| h) | Dublin Airport; |
| --- | --- |

h)

Dublin Airport;

| i) | Düsseldorf International; |
| --- | --- |

i)

Düsseldorf International;

| j) | Frankfurt International; |
| --- | --- |

j)

Frankfurt International;

| k) | Hamburg; |
| --- | --- |

k)

Hamburg;

| l) | Helsinki Vantaa; |
| --- | --- |

l)

Helsinki Vantaa;

| m) | Humberto Delgado – Lisbon Airport; |
| --- | --- |

m)

Humberto Delgado – Lisbon Airport;

| n) | Lyon Saint-Exupéry; |
| --- | --- |

n)

Lyon Saint-Exupéry;

| o) | Malaga Costa Del Sol; |
| --- | --- |

o)

Malaga Costa Del Sol;

| p) | Milan-Linate; |
| --- | --- |

p)

Milan-Linate;

| q) | Milan-Malpensa; |
| --- | --- |

q)

Milan-Malpensa;

| r) | Munich Franz Josef Strauss; |
| --- | --- |

r)

Munich Franz Josef Strauss;

| s) | Nice Cote d’Azur; |
| --- | --- |

s)

Nice Cote d’Azur;

| t) | Palma De Mallorca Son Sant Joan; |
| --- | --- |

t)

Palma De Mallorca Son Sant Joan;

| u) | Paris-CDG; |
| --- | --- |

u)

Paris-CDG;

| v) | Paris-Orly; |
| --- | --- |

v)

Paris-Orly;

| w) | Prague; |
| --- | --- |

w)

Prague;

| x) | Rome-Fiumicino; |
| --- | --- |

x)

Rome-Fiumicino;

| y) | Stockholm-Arlanda; |
| --- | --- |

y)

Stockholm-Arlanda;

| z) | Stuttgart; |
| --- | --- |

z)

Stuttgart;

| aa) | Vienna Schwechat; |
| --- | --- |

aa)

Vienna Schwechat;

| bb) | Warsaw Chopin. |
| --- | --- |

bb)

Warsaw Chopin.

2.3.   Ieinteresētās personas, kurām ir jāīsteno funkcija, un īstenošanas plānotie datumi

ATS sniedzējiem un lidostu ekspluatantiem, kas sniedz pakalpojumus 2.2. punktā minētajās lidostās, ir jānodrošina:

| — | ar pirmsizlidošanas sekvencēšanu sinhronizēta izlidošanas pārvaldība no īstenošanas plānotā datuma, t. i., no 2022. gada 31. decembra, |
| --- | --- |

—

ar pirmsizlidošanas sekvencēšanu sinhronizēta izlidošanas pārvaldība no īstenošanas plānotā datuma, t. i., no 2022. gada 31. decembra,

| — | iAOP no īstenošanas plānotā datuma, t. i., no 2023. gada 31. decembra, |
| --- | --- |

—

iAOP no īstenošanas plānotā datuma, t. i., no 2023. gada 31. decembra,

| — | AOP (sākotnējais un paplašinātais) no īstenošanas plānotā datuma, t. i., no 2027. gada 31. decembra, |
| --- | --- |

—

AOP (sākotnējais un paplašinātais) no īstenošanas plānotā datuma, t. i., no 2027. gada 31. decembra,

| — | lidostu drošuma tīkli no īstenošanas plānotā datuma, t. i., no 2025. gada 31. decembra. |
| --- | --- |

—

lidostu drošuma tīkli no īstenošanas plānotā datuma, t. i., no 2025. gada 31. decembra.

Tālāk uzskaitītajām ar lidostu atklāto teritoriju un kontrolējamo teritoriju ekspluatantiem saistītajām ieinteresētajām personām ir jāveic izmaiņas savā darbības jomā un ir jāizmanto AOP, kā arī ir jākopīgo AOP kā galvenais informācijas avots lidostas ekspluatācijas vajadzībām:

| a) | lidostu ekspluatanti; |
| --- | --- |

a)

lidostu ekspluatanti;

| b) | gaisa kuģu ekspluatanti; |
| --- | --- |

b)

gaisa kuģu ekspluatanti;

| c) | pakalpojumu sniedzēji, kas nodrošina apkalpošanu uz zemes; |
| --- | --- |

c)

pakalpojumu sniedzēji, kas nodrošina apkalpošanu uz zemes;

| d) | atledošanas uzņēmumi; |
| --- | --- |

d)

atledošanas uzņēmumi;

| e) | aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēji (ANSP); |
| --- | --- |

e)

aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēji (ANSP);

| f) | tīkla darbību nodrošinātāji; |
| --- | --- |

f)

tīkla darbību nodrošinātāji;

| g) | MET pakalpojumu sniedzēji; |
| --- | --- |

g)

MET pakalpojumu sniedzēji;

| h) | atbalsta dienesti (policija, muitas un imigrācijas iestādes u. c.). |
| --- | --- |

h)

atbalsta dienesti (policija, muitas un imigrācijas iestādes u. c.).

2.4.   Sinhronizācijas vajadzība

Mērķa lidostām un 2.3. punktā minētajām ieinteresētajām personām ir jāsinhronizē attiecīgo AF2 apakšfunkciju īstenošana saskaņā ar izvēršanas programmu, lai nodrošinātu, ka ar AMAN/DMAN un lidostu drošuma tīkliem saistītās darbības procedūras tiktu saskaņotas laikus nolūkā nodrošināt, ka gaisa satiksmes vadības dispečeri visās attiecīgajās lidostās izmanto vienādu pieeju, un tādējādi lidojumu apkalpēm būtu jāievēro identiskas instrukcijas.

2.5.   Sagaidāmie uzlabojumi vides jomā

AF2 sekmēs gaisa kvalitātes uzlabošanu, optimizējot gaisa satiksmes modeļus uz zemes un gaisā, uzlabos paredzamību, mazinās ar lidojumu trajektoriju saistīto degvielas patēriņu un trokšņa emisijas, kas ietekmē iedzīvotājus un kopienas 2.2. punktā uzskaitīto lidostu apkārtnē.

2.6.   Savstarpējā atkarība ar citām ATM funkcijām

AF2 ir savstarpējā atkarība ar:

| a) | pagarinātu AMAN un AMAN/DMAN integrāciju, kas paredzēta AF1; |
| --- | --- |

a)

pagarinātu AMAN un AMAN/DMAN integrāciju, kas paredzēta AF1;

| b) | AOP/NOP integrāciju, kas paredzēta AF4; |
| --- | --- |

b)

AOP/NOP integrāciju, kas paredzēta AF4;

| c) | SWIM, kas paredzēta AF5. |
| --- | --- |

c)

SWIM, kas paredzēta AF5.

3.   AF3: ELASTĪGA GAISA TELPAS PĀRVALDĪBA UN BRĪVĀ MARŠRUTA GAISA TELPA

3.1.   Operatīvā un tehniskā piemērošanas joma

3.1.1.   ATM apakšfunkcija “Gaisa telpas pārvaldība un uzlabots elastīgs gaisa telpas izmantojums”

Vispārīga informācija

Gaisa telpas pārvaldība un uzlabots elastīgs gaisa telpas izmantojums sekmē EOC attiecībā uz funkciju “Pilnībā dinamiska un optimizēta gaisa telpa”. Lai uzlabotu ATM darbības rezultātus, gaisa telpas statusa izmaiņas ir pastāvīgi jākopīgo ar visiem attiecīgajiem ATM dalībniekiem, jo īpaši ar tīkla pārvaldnieku, ANSP un gaisa telpas izmantotājiem (lidojumu operāciju centru/aviācijas eskadras vadības centru (FOC/WOC)). Gaisa telpas pārvaldības (ASM) un uzlabota elastīga gaisa telpas izmantojuma (A-FUA) mērķis ir dot iespēju visefektīvākajā veidā organizēt un pārvaldīt gaisa telpu, atbildot uz gaisa telpas izmantotāju vajadzībām. ASM ar A-FUA sniedz risinājumu gaisa telpas izmantotāju prasību dinamiskai pārvaldībai dažādās darbības vidēs.

ASM procedūras un procesi atvieglo brīvā maršruta gaisa telpas darbības (neatsaucoties uz fiksētu maršrutu tīklu), kuru gadījumā gaisa telpa tiek pārvaldīta dinamiski, piemērojot mainīga profila zonu (VPA), uz laiku ierobežotas piekļuves zonu (TRA) vai uz laiku norobežotu zonu (TSA). ASM, kuras pamatā ir iepriekš noteikta gaisa telpas konfigurācija, atbilst prasībām attiecībā uz ATM tīkla darbību, tajā pašā laikā līdzsvarojot iesaistīto ieinteresēto personu pieprasījumu ar pieejamo kapacitāti.

Datu kopīgošana ir jāuzlabo, nodrošinot tādu iepriekš noteiktu gaisa telpas struktūru pieejamību, kuras atbalsta dinamiskāku ASM un brīvā maršruta gaisa telpas (FRA) īstenošanu. ASM ar gaisa satiksmes plūsmas un kapacitātes pārvaldību (ATFCM) atbalsta iepriekš noteiktas gaisa telpas konfigurācijas un scenārijus, nodrošinot efektīvu un dinamisku gaisa telpas organizāciju, tostarp sektoru konfigurācijas, lai apmierinātu gan civilo, gan militāro gaisa telpas izmantotāju pieprasījumus.

ASM risinājumiem ir jāatbalsta visi gaisa telpas izmantotāji, un to pamatā ir jābūt pieprasījuma prognozēm, kas saņemtas no vietējās gaisa satiksmes plūsmas un kapacitātes pārvaldības (ATFCM) funkcijas saistībā ar gaisa telpas pārvaldības grupām (AMC) un tīkla pārvaldnieku. Sistēmai ir jāatbalsta pārrobežu darbības, kas ļauj kopīgi izmantot gaisa telpas apjomu, neraugoties uz valstu robežām.

NOP uzlabojumi ir jāpanāk, izmantojot uz sadarbību balstītas lēmumu pieņemšanas procesu, kurā piedalās visas iesaistītās ieinteresētās personas.

Sistēmas prasības

| a) | ASM atbalsta sistēmām ir jāatbalsta fiksētie un nosacītie maršrutu tīkli, FRA un elastīgas sektora konfigurācijas un ir jāspēj reaģēt uz mainīgo pieprasījumu pēc gaisa telpas; |
| --- | --- |

a)

ASM atbalsta sistēmām ir jāatbalsta fiksētie un nosacītie maršrutu tīkli, FRA un elastīgas sektora konfigurācijas un ir jāspēj reaģēt uz mainīgo pieprasījumu pēc gaisa telpas;

| b) | AMS sistēmai ir jāatbalsta pārrobežu darbības, kas ļauj kopīgi izmantot gaisa telpas apjomu, neraugoties uz valstu robežām; |
| --- | --- |

b)

AMS sistēmai ir jāatbalsta pārrobežu darbības, kas ļauj kopīgi izmantot gaisa telpas apjomu, neraugoties uz valstu robežām;

| c) | gaisa telpas statusa informācijai, tostarp par gaisa telpas rezervācijām, ir jābūt pieejamai ar tīkla pārvaldnieka sistēmu starpniecību, izmantojot pieejamos SWIM pakalpojumus, kā paredzēts 5.1.3. punktā, un šajās sistēmās ir jānodrošina atjauninātas un plānotas gaisa telpas konfigurācijas, lai ļautu gaisa telpas izmantotājiem iesniegt un labot savus lidojumu plānus, pamatojoties uz laikus sniegtu un precīzu informāciju; |
| --- | --- |

c)

gaisa telpas statusa informācijai, tostarp par gaisa telpas rezervācijām, ir jābūt pieejamai ar tīkla pārvaldnieka sistēmu starpniecību, izmantojot pieejamos SWIM pakalpojumus, kā paredzēts 5.1.3. punktā, un šajās sistēmās ir jānodrošina atjauninātas un plānotas gaisa telpas konfigurācijas, lai ļautu gaisa telpas izmantotājiem iesniegt un labot savus lidojumu plānus, pamatojoties uz laikus sniegtu un precīzu informāciju;

| d) | ATC sistēmām ir jāatbalsta sektoru elastīga konfigurācija nolūkā optimizēt to dimensijas un darbības stundas saskaņā ar NOP prasībām; |
| --- | --- |

d)

ATC sistēmām ir jāatbalsta sektoru elastīga konfigurācija nolūkā optimizēt to dimensijas un darbības stundas saskaņā ar NOP prasībām;

| e) | tīkla pārvaldnieka sistēmām ir:






  — | jāļauj pastāvīgi izvērtēt gaisa telpas konfigurācijas izmaiņu ietekmi uz tīklu, |
| --- | --- | --- |

e)

tīkla pārvaldnieka sistēmām ir:

—

jāļauj pastāvīgi izvērtēt gaisa telpas konfigurācijas izmaiņu ietekmi uz tīklu,

| — | jātiek mainītām, atspoguļojot gaisa telpas definējuma un maršrutu izmaiņas, lai ATC sistēmām būtu pieejami maršruti, informācija par lidojuma norisi un cita saistītā informācija; |
| --- | --- |

—

jātiek mainītām, atspoguļojot gaisa telpas definējuma un maršrutu izmaiņas, lai ATC sistēmām būtu pieejami maršruti, informācija par lidojuma norisi un cita saistītā informācija;

| f) | ATC sistēmām ir pareizi jāatspoguļo konfigurējamas gaisa telpas rezervāciju aktivēšana un deaktivēšana; |
| --- | --- |

f)

ATC sistēmām ir pareizi jāatspoguļo konfigurējamas gaisa telpas rezervāciju aktivēšana un deaktivēšana;

| g) | ASM, ATFCM un ATC sistēmām ir jābūt sadarbspējīgām un ir jāļauj sniegt aeronavigācijas pakalpojumus, pamatojoties uz kopīgu izpratni par gaisa telpu un satiksmes vidi; |
| --- | --- |

g)

ASM, ATFCM un ATC sistēmām ir jābūt sadarbspējīgām un ir jāļauj sniegt aeronavigācijas pakalpojumus, pamatojoties uz kopīgu izpratni par gaisa telpu un satiksmes vidi;

| h) | ATC sistēmas ir jāmaina tā, lai ļautu īstenot AF3 tādā mērā, kādā tas ir nepieciešams, lai nodrošinātu atbilstību Regulas (ES) 2018/1139 VIII pielikuma 3.2. punkta ceturtajai un piektajai daļai; |
| --- | --- |

h)

ATC sistēmas ir jāmaina tā, lai ļautu īstenot AF3 tādā mērā, kādā tas ir nepieciešams, lai nodrošinātu atbilstību Regulas (ES) 2018/1139 VIII pielikuma 3.2. punkta ceturtajai un piektajai daļai;

| i) | centralizētām aeronavigācijas informācijas pakalpojumu (AIS) sistēmām, tādām kā Eiropas AIS datubāze (EAD), ir laikus jāsniedz visām iesaistītajām ieinteresētajām personām vides dati par Eiropas FRA un par elastīgām gaisa telpas struktūrām, izņemot ad hoc struktūras īstermiņa pieprasījumu/rezervāciju dēļ, ļaujot veikt plānošanu, kuras pamatā ir precīza informācija, kas atbilst plānoto darbību laikam. Informācija ir jādara pieejama, izmantojot 5.1.3. punktā paredzētos pieejamos SWIM pakalpojumus; |
| --- | --- |

i)

centralizētām aeronavigācijas informācijas pakalpojumu (AIS) sistēmām, tādām kā Eiropas AIS datubāze (EAD), ir laikus jāsniedz visām iesaistītajām ieinteresētajām personām vides dati par Eiropas FRA un par elastīgām gaisa telpas struktūrām, izņemot ad hoc struktūras īstermiņa pieprasījumu/rezervāciju dēļ, ļaujot veikt plānošanu, kuras pamatā ir precīza informācija, kas atbilst plānoto darbību laikam. Informācija ir jādara pieejama, izmantojot 5.1.3. punktā paredzētos pieejamos SWIM pakalpojumus;

| j) | AIS sistēmām ir jāspēj izmantot EAD nodrošinātos datus un augšupielādēt mainīgos vietējos datus; |
| --- | --- |

j)

AIS sistēmām ir jāspēj izmantot EAD nodrošinātos datus un augšupielādēt mainīgos vietējos datus;

| k) | iesaistītajām ieinteresētajām personām ir jāspēj rīkoties saskarnē ar tīkla pārvaldnieka sistēmām atbilstīgi AF4. Saskarnes ir jāparedz, lai ļautu nosūtīt atjauninātus reāllaika gaisa telpas datus iesaistīto ieinteresēto personu sistēmām, kā arī lai šīs ieinteresētās personas varētu pārsūtīt informāciju precīzi un laikus. Šīs sistēmas ir jāmaina tā, lai šādas saskarnes varētu izmantot 5.1.3. punktā paredzētos pieejamos SWIM pakalpojumus; |
| --- | --- |

k)

iesaistītajām ieinteresētajām personām ir jāspēj rīkoties saskarnē ar tīkla pārvaldnieka sistēmām atbilstīgi AF4. Saskarnes ir jāparedz, lai ļautu nosūtīt atjauninātus reāllaika gaisa telpas datus iesaistīto ieinteresēto personu sistēmām, kā arī lai šīs ieinteresētās personas varētu pārsūtīt informāciju precīzi un laikus. Šīs sistēmas ir jāmaina tā, lai šādas saskarnes varētu izmantot 5.1.3. punktā paredzētos pieejamos SWIM pakalpojumus;

| l) | tīkla pārvaldniekam ir jāatbalsta ASM un A-FUA, kā paredzēts AF4, un, ja iespējams, tam ir jāizmanto SWIM, kā paredzēts AF5; |
| --- | --- |

l)

tīkla pārvaldniekam ir jāatbalsta ASM un A-FUA, kā paredzēts AF4, un, ja iespējams, tam ir jāizmanto SWIM, kā paredzēts AF5;

| m) | datu apmaiņa starp ieinteresētajām personām, kas ir pilnvarotas izvērst elastīgu gaisa telpas pārvaldību un FRA, kā paredzēts AF3, ir jāīsteno, izmantojot SWIM pakalpojumus, kā paredzēts AF5, ja SWIM ir pieejama. Attiecīgajām sistēmām ir jāspēj nodrošināt vai izmantot SWIM pakalpojumus. Kamēr nav pieejama SWIM, var izmantot esošo datu apmaiņas tehnoloģiju; |
| --- | --- |

m)

datu apmaiņa starp ieinteresētajām personām, kas ir pilnvarotas izvērst elastīgu gaisa telpas pārvaldību un FRA, kā paredzēts AF3, ir jāīsteno, izmantojot SWIM pakalpojumus, kā paredzēts AF5, ja SWIM ir pieejama. Attiecīgajām sistēmām ir jāspēj nodrošināt vai izmantot SWIM pakalpojumus. Kamēr nav pieejama SWIM, var izmantot esošo datu apmaiņas tehnoloģiju;

| n) | ATC sistēmām ir jāsaņem un jāapstrādā atjaunināti lidojuma dati, ko pārraida gaisa kuģa automātiskās atkarīgās novērošanas līguma pagarinātais projicētais profils (ADS-C EPP), ja iespējams, izmantojot datu pārraides funkciju, kā noteikts AF6. |
| --- | --- |

n)

ATC sistēmām ir jāsaņem un jāapstrādā atjaunināti lidojuma dati, ko pārraida gaisa kuģa automātiskās atkarīgās novērošanas līguma pagarinātais projicētais profils (ADS-C EPP), ja iespējams, izmantojot datu pārraides funkciju, kā noteikts AF6.

3.1.2.   ATM apakšfunkcija “Brīvā maršruta gaisa telpa”

Vispārīga informācija

Brīvā maršruta gaisa telpa (FRA) sekmē EOC attiecībā uz funkciju “Pilnībā dinamiska un optimizēta gaisa telpa”. Tā ir noteikta gaisa telpa, kurā gaisa telpas izmantotāji var brīvi plānot maršrutu starp noteiktiem ieejas un izejas punktiem. Atkarībā no gaisa telpas pieejamības gaisa telpas izmantotājiem ir jābūt iespējai izvēlēties maršrutu caur publicētiem vai nepublicētiem starpposma maršruta punktiem, neatsaucoties uz ATS maršrutu tīklu. Šajā gaisa telpā lidojumi paliek gaisa satiksmes vadības kontrolē.

FRA savienojamība ar TMA ir jānodrošina, izmantojot vienu no šādām iespējām:

| — | FRA vertikālā ierobežojuma pazemināšana līdz TMA augstākajām vertikālajām robežām, |
| --- | --- |

—

FRA vertikālā ierobežojuma pazemināšana līdz TMA augstākajām vertikālajām robežām,

| — | atbilstošu ielidošanas/izlidošanas punktu sasaiste, |
| --- | --- |

—

atbilstošu ielidošanas/izlidošanas punktu sasaiste,

| — | FRA savienojuma maršrutu noteikšana, |
| --- | --- |

—

FRA savienojuma maršrutu noteikšana,

| — | esošo standarta ielidošanas un izlidošanas maršrutu pagarināšana, |
| --- | --- |

—

esošo standarta ielidošanas un izlidošanas maršrutu pagarināšana,

| — | savienojumu izveidošana ar fiksētiem ATS pamatmaršrutiem, izmantojot maršruta punktu kopu, kas atspoguļo tipiskos augstuma uzņemšanas/augstuma samazināšanas profilus. |
| --- | --- |

—

savienojumu izveidošana ar fiksētiem ATS pamatmaršrutiem, izmantojot maršruta punktu kopu, kas atspoguļo tipiskos augstuma uzņemšanas/augstuma samazināšanas profilus.

FRA īstenošanu veic divos posmos, proti:

| — | sākotnējā FRA: ar laika un struktūras ierobežojumiem, |
| --- | --- |

—

sākotnējā FRA: ar laika un struktūras ierobežojumiem,

| — | galīgā FRA: pastāvīga brīvā maršruta īstenošana ar pārrobežu dimensiju un savienojamību ar TMA. |
| --- | --- |

—

galīgā FRA: pastāvīga brīvā maršruta īstenošana ar pārrobežu dimensiju un savienojamību ar TMA.

Lai atvieglotu īstenošanu pirms 3.3. punktā noteiktā plānotā datuma, sākotnējo FRA var īstenot ierobežotā veidā noteiktos periodos vai uz strukturāli ierobežota pamata. Sākotnējās FRA īstenošanu vertikāli vai sāniski, vai abos veidos ierobežotas gaisa telpas daļās uzskata tikai par starpposmu ceļā uz pilnīgu un konsekventu FRA īstenošanu. Galīgais mērķis ir galīgās FRA izvēršana visā iesaistīto dalībvalstu atbildībā esošajā gaisa telpā vismaz virs 305. lidojuma līmeņa, nepiemērojot ne laika ierobežojumus, ne kapacitātes samazinājumus, un pārrobežu FRA izvēršana starp kaimiņvalstīm neatkarīgi no valstu/lidojuma informācijas reģiona (FIR) robežām.

Sistēmas prasības

| a) | tīkla pārvaldnieka sistēmām ir jāatbalsta FRA, ASM un A-FUA ar tādām atbilstošām funkcijām kā, piemēram:






  — | lidojuma plāna apstrāde, |
| --- | --- | --- |

a)

tīkla pārvaldnieka sistēmām ir jāatbalsta FRA, ASM un A-FUA ar tādām atbilstošām funkcijām kā, piemēram:

—

lidojuma plāna apstrāde,

| — | IFPS maršrutēšanas priekšlikumi, |
| --- | --- |

—

IFPS maršrutēšanas priekšlikumi,

| — | dinamiska maršruta maiņa, |
| --- | --- |

—

dinamiska maršruta maiņa,

| — | ATFCM plānošana un izpilde, |
| --- | --- |

—

ATFCM plānošana un izpilde,

| — | satiksmes slodžu aprēķins un pārvaldība, |
| --- | --- |

—

satiksmes slodžu aprēķins un pārvaldība,

| — | ASM gaisa telpas apjomu pārvaldība; |
| --- | --- |

—

ASM gaisa telpas apjomu pārvaldība;

| b) | ATC sistēmām ir jāatbalsta FRA, ASM un A-FUA īstenošana. Attiecīgajām iesaistītajām ieinteresētajām personām ir jāizvēlas attiecīgs rīks/funkcija, lai šo mērķi īstenotu, pamatojoties uz to darbības vidi; |
| --- | --- |

b)

ATC sistēmām ir jāatbalsta FRA, ASM un A-FUA īstenošana. Attiecīgajām iesaistītajām ieinteresētajām personām ir jāizvēlas attiecīgs rīks/funkcija, lai šo mērķi īstenotu, pamatojoties uz to darbības vidi;

| c) | atbalsta funkcijas/rīki var ietvert jebkuru no tālāk uzskaitītajiem:






  — | atbalsts darbības vidēm, lai pārvaldītu un atspoguļotu trajektorijas FRA vidē dispečera darba vietās un cilvēka–mašīnas saskarnē (HMI), |
| --- | --- | --- |

c)

atbalsta funkcijas/rīki var ietvert jebkuru no tālāk uzskaitītajiem:

—

atbalsts darbības vidēm, lai pārvaldītu un atspoguļotu trajektorijas FRA vidē dispečera darba vietās un cilvēka–mašīnas saskarnē (HMI),

| — | lidojuma datu apstrādes sistēma (FDPS), kas atbalsta valsts, pārrobežu FRA darbības un FRA savienojamību ar TMA, |
| --- | --- |

—

lidojuma datu apstrādes sistēma (FDPS), kas atbalsta valsts, pārrobežu FRA darbības un FRA savienojamību ar TMA,

| — | ATC/ASM/ATFCM sadarbspēja, |
| --- | --- |

—

ATC/ASM/ATFCM sadarbspēja,

| — | gaisa telpas apjoma dinamiska izmaiņa no fiksēta maršrutu tīkla uz FRA, |
| --- | --- |

—

gaisa telpas apjoma dinamiska izmaiņa no fiksēta maršrutu tīkla uz FRA,

| — | brīdināšanas par konfliktiem, to konstatācijas un risināšanas rīki, piemēram, konfliktu konstatācijas rīki (CDT), tostarp vidēja termiņa konfliktu konstatācijas (MTCD) un/vai taktiskais dispečera rīks (TCT), atbilstības uzraudzība (MONA), kā arī brīdināšana par zonas tuvumu (APW) attiecībā uz dinamiskiem gaisa telpas apjomiem/sektoriem, |
| --- | --- |

—

brīdināšanas par konfliktiem, to konstatācijas un risināšanas rīki, piemēram, konfliktu konstatācijas rīki (CDT), tostarp vidēja termiņa konfliktu konstatācijas (MTCD) un/vai taktiskais dispečera rīks (TCT), atbilstības uzraudzība (MONA), kā arī brīdināšana par zonas tuvumu (APW) attiecībā uz dinamiskiem gaisa telpas apjomiem/sektoriem,

| — | trajektorijas prognozēšana, ko atbalsta automatizēts konfliktu konstatācijas rīks, kurš pielāgots izmantošanai FRA, |
| --- | --- |

—

trajektorijas prognozēšana, ko atbalsta automatizēts konfliktu konstatācijas rīks, kurš pielāgots izmantošanai FRA,

| — | pārrobežu FRA gadījumos – ATC sistēmas, kas atbalsta plānoto lidojumu datu apmaiņu, piemēram, izmantojot OLDI ziņojumu; |
| --- | --- |

—

pārrobežu FRA gadījumos – ATC sistēmas, kas atbalsta plānoto lidojumu datu apmaiņu, piemēram, izmantojot OLDI ziņojumu;

| d) | gaisa telpas izmantotāju sistēmām ir jāatbalsta lidojumu plānošana, lai garantētu ASM, AFUA un FRA drošu un efektīvu izmantošanu, tostarp daļēja īstenošana un starpposmi, ko izvērš pirms plānotā datuma; |
| --- | --- |

d)

gaisa telpas izmantotāju sistēmām ir jāatbalsta lidojumu plānošana, lai garantētu ASM, AFUA un FRA drošu un efektīvu izmantošanu, tostarp daļēja īstenošana un starpposmi, ko izvērš pirms plānotā datuma;

| e) | izvēršanas programmā ir jānorāda konkrēti pasākumi, kas nepieciešami galīgās FRA īstenošanai, piemēram, ļoti sarežģītu zonu gadījumā; |
| --- | --- |

e)

izvēršanas programmā ir jānorāda konkrēti pasākumi, kas nepieciešami galīgās FRA īstenošanai, piemēram, ļoti sarežģītu zonu gadījumā;

| f) | datu apmaiņa starp ieinteresētajām personām, kas pilnvarotas izvērst elastīgu gaisa telpas pārvaldību un FRA, kā paredzēts AF3, ir jāīsteno, izmantojot pieejamos SWIM pakalpojumus, kā paredzēts AF5. Attiecīgajām sistēmām ir jāspēj nodrošināt vai izmantot SWIM pakalpojumus. Kamēr nav pieejama SWIM, var izmantot esošo datu apmaiņas tehnoloģiju; |
| --- | --- |

f)

datu apmaiņa starp ieinteresētajām personām, kas pilnvarotas izvērst elastīgu gaisa telpas pārvaldību un FRA, kā paredzēts AF3, ir jāīsteno, izmantojot pieejamos SWIM pakalpojumus, kā paredzēts AF5. Attiecīgajām sistēmām ir jāspēj nodrošināt vai izmantot SWIM pakalpojumus. Kamēr nav pieejama SWIM, var izmantot esošo datu apmaiņas tehnoloģiju;

| g) | tīkla pārvaldniekam ir jāatbalsta FRA, kā paredzēts AF4, un, ja iespējams, tam ir jāizmanto SWIM, kā paredzēts AF5. |
| --- | --- |

g)

tīkla pārvaldniekam ir jāatbalsta FRA, kā paredzēts AF4, un, ja iespējams, tam ir jāizmanto SWIM, kā paredzēts AF5.

3.2.   Ģeogrāfiskā darbības joma

ASM un A-FUA ir jānodrošina un jāpiemēro Eiropas vienotajā gaisa telpā, kas definēta Regulas (ES) 2018/1139 3. panta 33. punktā.

FRA ir jānodrošina un jāpiemēro visā Eiropas vienotajā gaisa telpā vismaz virs 305. lidojuma līmeņa.

3.3.   Ieinteresētās personas, kurām ir jāīsteno funkcija, un īstenošanas plānotie datumi

Tīkla pārvaldniekam un iesaistītajām ieinteresētajām personām ir jāizmanto:

| — | ASM un A-FUA no īstenošanas plānotā datuma, t. i., no 2022. gada 31. decembra, |
| --- | --- |

—

ASM un A-FUA no īstenošanas plānotā datuma, t. i., no 2022. gada 31. decembra,

| — | sākotnējā FRA no īstenošanas plānotā datuma, t. i., no 2022. gada 31. decembra, |
| --- | --- |

—

sākotnējā FRA no īstenošanas plānotā datuma, t. i., no 2022. gada 31. decembra,

| — | galīgā FRA, tostarp pārrobežu FRA ar vismaz vienu kaimiņvalsti, un FRA savienojamība ar TMA – no īstenošanas plānotā datuma, t. i., no 2025. gada 31. decembra. |
| --- | --- |

—

galīgā FRA, tostarp pārrobežu FRA ar vismaz vienu kaimiņvalsti, un FRA savienojamība ar TMA – no īstenošanas plānotā datuma, t. i., no 2025. gada 31. decembra.

3.4.   Sinhronizācijas vajadzība

Civilās un militārās jomas ANSP, gaisa telpas izmantotājiem un tīkla pārvaldniekam ir jāsinhronizē to sistēmu un procesuālo izmaiņu īstenošana, kas nepieciešamas ASM un FRA atbilstīgi izvēršanas programmai. Šīs apakšfunkcijas var būt lietderīgas tikai tad, ja tās aktivē vienlaicīgi, un šajā nolūkā gaisa un zemes sistēmas ir jāaprīko vienā termiņā. Bez sinhronizācijas tīklam var būt nepilnības, kas liegtu gaisa telpas izmantotājiem bez traucējumiem veikt lidojumus maršrutos, kuriem tie dod priekšroku un kuri ir efektīvāki. Izvēršanas programmā ir jānorāda visi vietējie ierobežojumi A-FUA īstenošanai zemāk par 305. lidojuma līmeni.

3.5.   Sagaidāmie uzlabojumi vides jomā

FRA ļauj gaisa telpas izmantotājiem lidot iespējami tuvu trajektorijai, kam tie dod priekšroku, nesaskaroties ar ierobežojumiem, ko uzliek fiksētas gaisa telpas struktūras vai fiksēti maršrutu tīkli. Tas arī nodrošina mazāku degvielas patēriņu un samazinātas CO2 emisijas. Pirmā kopprojekta noteikumi, kuros paredzēts paplašināt FRA pāri valstu robežām, iekļaujot pārrobežu elementus un nodrošinot savienojamību ar TMA, nodrošinās efektīvākas lidojumu trajektorijas, ņemot vērā pārrobežu elementus un uzlabojot maršrutēšanas efektivitāti, kā arī palielinot degvielas ietaupījumu un CO2 emisiju aiztaupījumus. Pārrobežu FRA palielina ieguvumus vides jomā, vēl vairāk saīsinot maršrutus un nodrošinot vairāk gaisa telpas iespēju, kad tiek noteikta trajektorija, kurai izmantotājs dod priekšroku. FRA savienojamības ar TMA mērķis ir nodrošināt optimālu lidojuma trajektoriju “no vārtiem līdz vārtiem”, papildus samazinot CO2 emisijas. Šie FRA nodrošinātie uzlabojumi ļaus aviokompānijām efektīvāk izmantot meteoroloģiskos apstākļus vai pielāgoties tīkla traucējumiem.

3.6.   Savstarpējā atkarība ar citām ATM funkcijām

Starp ASM, A-FUA un FRA, no vienas puses, un AF4, AF5 un AF6, no otras puses, pastāv savstarpējā atkarība.

4.   AF4: TĪKLA KOPĪGA PĀRVALDĪBA

AF4 sekmē EOC attiecībā uz funkciju “
  ATM savstarpēji savienotais tīkls”. Šī funkcija ir vērsta uz atjauninātas lidojumu un plūsmas informācijas apmaiņu un šīs informācijas izmantojuma optimizēšanu. Šo apmaiņu veic Eiropas Gaisa satiksmes pārvaldības tīkla (EATMN) ietvaros. Mērķis ir optimizēt plūsmas pasākumu un kompleksuma rādītāju piemērošanu un pēc iespējas samazināt lidojumu 4D trajektorijām piemērotos ierobežojumus.

4.1.   Operatīvā un tehniskā piemērošanas joma

4.1.1.   ATM apakšfunkcija “Uzlaboti īstermiņa ATFCM pasākumi”

Vispārīga informācija

Lai atbalstītu “degpunktu” noteikšanu, īstermiņa ATFCM pasākumu (STAM) izpildi, tīkla novērtēšanu un pastāvīgu tīkla darbības uzraudzību, ATFCM tīkla līmenī koordinē tīkla pārvaldnieks, bet vietējā līmenī – plūsmas pārvaldības postenis. Lai izveidotu STAM, ir vajadzīga koordinācija starp gaisa satiksmes vadību, lidostu, gaisa telpas izmantotājiem un tīkla pārvaldnieku.

Taktiskajai kapacitātes pārvaldībai ir jāīsteno STAM, kopīgi pieņemot lēmumus, lai pārvaldītu plūsmu, pirms gaisa kuģi nonāk sektorā, un tai ir jānodrošina cieša un efektīva koordinācija starp ATC un tīkla pārvaldības funkciju.

Sistēmas prasības

| a) | tīkla pārvaldnieka sistēmām ir jāīsteno STAM funkcijas un jāatbalsta STAM pasākumu īstenošanas, tostarp tīkla ietekmes novērtēšanas spēju, koordinēšana; |
| --- | --- |

a)

tīkla pārvaldnieka sistēmām ir jāīsteno STAM funkcijas un jāatbalsta STAM pasākumu īstenošanas, tostarp tīkla ietekmes novērtēšanas spēju, koordinēšana;

| b) | ANSP un gaisa telpas izmantotājiem ir jāizmanto tīkla pārvaldnieka nodrošinātā STAM lietojumprogramma vai jāizvērš vietēja līmeņa rīki, kuriem ir jādarbojas mijiedarbībā ar tīkla pārvaldnieka STAM funkcijām, izmantojot SWIM pakalpojumus, kā paredzēts AF5. |
| --- | --- |

b)

ANSP un gaisa telpas izmantotājiem ir jāizmanto tīkla pārvaldnieka nodrošinātā STAM lietojumprogramma vai jāizvērš vietēja līmeņa rīki, kuriem ir jādarbojas mijiedarbībā ar tīkla pārvaldnieka STAM funkcijām, izmantojot SWIM pakalpojumus, kā paredzēts AF5.

4.1.2.   ATM apakšfunkcija “Kopīgs NOP”

Vispārīga informācija

Kopīgs NOP ietver pastāvīgu datu apmaiņu starp tīkla pārvaldnieka un iesaistīto ieinteresēto personu sistēmām, lai aptvertu visu trajektorijas dzīves ciklu un atspoguļotu prioritātes atbilstīgi tīkla pārvaldnieka prasībām nolūkā nodrošināt tīkla darbības optimizāciju. Kopīga NOP īstenošana ir vērsta uz to, vai ir pieejami kopīgoti dati par operatīvo plānošanu un reāllaika dati.

Konkrētāk, plānoto laiku (TT) pārvaldība būs daļa no kopīga NOP, un TT piemēro atsevišķiem lidojumiem ATFCM nolūkos ar mērķi pārvaldīt ATFCM arī pārslogotības punktā, nevis tikai izlidošanas laikā. Lidojumu plānošanas posmā tīkla pārvaldniekam ir jāaprēķina TT nolūkā nodrošināt, ka gaisa kuģis nonāk vietā, kurā piemēro uz laiku pamatotus ATFCM pasākumus.

Pieejamie lidostas konfigurācijas ierobežojumi un informācija par laikapstākļiem/gaisa telpu ir jāintegrē NOP.

Tīkla pārvaldniekam ir jānodrošina TT gaisa telpas izmantotāju lidojumu operāciju centriem kopā ar attiecīgo izlidošanas laika nišu. Gaisa telpas izmantotājiem ir jāinformē savas apkalpes par visām aprēķinātajām laika nišām un attiecīgajiem TT.

Sistēmas prasības

| a) | lai atjauninātu NOP un iegūtu no tā jaunu informāciju, iesaistīto ieinteresēto personu attiecīgajām automatizētajām zemes sistēmām ir jābūt pielāgotām ar mērķi rīkoties saskarnē ar tīkla pārvaldības sistēmām; |
| --- | --- |

a)

lai atjauninātu NOP un iegūtu no tā jaunu informāciju, iesaistīto ieinteresēto personu attiecīgajām automatizētajām zemes sistēmām ir jābūt pielāgotām ar mērķi rīkoties saskarnē ar tīkla pārvaldības sistēmām;

| b) | gaisa telpas izmantotājiem ir jāinformē savas apkalpes par visām aprēķinātajām laika nišām un attiecīgajiem TT; |
| --- | --- |

b)

gaisa telpas izmantotājiem ir jāinformē savas apkalpes par visām aprēķinātajām laika nišām un attiecīgajiem TT;

| c) | lidostās iAOP sistēmām ir jādarbojas tiešā saskarnē ar tīkla pārvaldnieka sistēmām, kas saistītas ar NOP sistēmām, nolūkā īstenot kopīgu NOP; |
| --- | --- |

c)

lidostās iAOP sistēmām ir jādarbojas tiešā saskarnē ar tīkla pārvaldnieka sistēmām, kas saistītas ar NOP sistēmām, nolūkā īstenot kopīgu NOP;

| d) | tīkla pārvaldniekam ir jānodrošina iesaistītajām ieinteresētajām personām piekļuve tām nepieciešamajiem NOP datiem, izmantojot tīkla pārvaldnieka nodrošinātās lietojumprogrammas ar iepriekš noteiktas HMI palīdzību; |
| --- | --- |

d)

tīkla pārvaldniekam ir jānodrošina iesaistītajām ieinteresētajām personām piekļuve tām nepieciešamajiem NOP datiem, izmantojot tīkla pārvaldnieka nodrošinātās lietojumprogrammas ar iepriekš noteiktas HMI palīdzību;

| e) | tīkla pārvaldnieka sistēmām ir:






  — | jāatbalsta plānoto laiku kopīgošana ar iesaistītajām ieinteresētajām personām, |
| --- | --- | --- |

e)

tīkla pārvaldnieka sistēmām ir:

—

jāatbalsta plānoto laiku kopīgošana ar iesaistītajām ieinteresētajām personām,

| — | jāspēj pielāgot aprēķinātos pacelšanās laikus (CTOT), pamatojoties uz uzlabotiem un saskaņotiem TT, |
| --- | --- |

—

jāspēj pielāgot aprēķinātos pacelšanās laikus (CTOT), pamatojoties uz uzlabotiem un saskaņotiem TT,

| — | jāapstrādā no iAOP iegūtā ielidošanas plānošanas informācija un izlidošanas plānošanas informācija; |
| --- | --- |

—

jāapstrādā no iAOP iegūtā ielidošanas plānošanas informācija un izlidošanas plānošanas informācija;

| f) | galamērķa lidostā, kurā ielidošanas pārslogotību atspoguļo TT, iAOP ir jāģenerē plānotie ielidošanas laiki (TTA) turpmākai uzlabošanai kopīga NOP ietvaros. |
| --- | --- |

f)

galamērķa lidostā, kurā ielidošanas pārslogotību atspoguļo TT, iAOP ir jāģenerē plānotie ielidošanas laiki (TTA) turpmākai uzlabošanai kopīga NOP ietvaros.

4.1.3.   ATM apakšfunkcija “Automatizēts atbalsts satiksmes kompleksuma novērtēšanai”

Vispārīga informācija

Informāciju par plānotajām trajektorijām, informāciju par tīklu un analītiskos datus, kas reģistrēti no iepriekšējām operācijām, izmanto, lai paredzētu satiksmes kompleksumu un iespējamās pārslogojuma situācijas, tādējādi gan vietējā, gan tīkla līmenī ļaujot piemērot riska mazināšanas stratēģijas.

FF-ICE
   (1) lidojuma plāna dati (FF-ICE
  Release 1/iesniegšanas un izmēģinājuma pakalpojumi) ir jāizmanto, lai uzlabotu plānotās trajektorijas informācijas kvalitāti, tādējādi pilnveidojot lidojumu plānošanu un kompleksuma novērtēšanu.

Esošā STAM 1. īstenošanas posms atvieglina šīs ATM funkcijas operatīvo integrāciju esošajās sistēmās.

Sistēmas prasības

| a) | tīkla pārvaldnieka sistēmām ir:






  — | jāveic darbības saistībā ar elastīgām gaisa telpas struktūrām un maršrutu konfigurāciju, kas ļauj pārvaldīt satiksmes noslogojumu un kompleksumu sadarbīgā veidā plūsmas pārvaldības posteņa un tīkla līmenī, |
| --- | --- | --- |

a)

tīkla pārvaldnieka sistēmām ir:

—

jāveic darbības saistībā ar elastīgām gaisa telpas struktūrām un maršrutu konfigurāciju, kas ļauj pārvaldīt satiksmes noslogojumu un kompleksumu sadarbīgā veidā plūsmas pārvaldības posteņa un tīkla līmenī,

| — | jāspēj nodrošināt FF-ICE Release 1 iesniegšanas pakalpojumi, |
| --- | --- |

—

jāspēj nodrošināt FF-ICE Release 1 iesniegšanas pakalpojumi,

| — | jāatbalsta scenāriju pārvaldība ATFCM plānošanas pasākumiem nolūkā optimizēt tīkla kapacitāti; |
| --- | --- |

—

jāatbalsta scenāriju pārvaldība ATFCM plānošanas pasākumiem nolūkā optimizēt tīkla kapacitāti;

| b) | lidojuma datu apstrādes sistēmām ir jādarbojas saskarnē ar NOP; |
| --- | --- |

b)

lidojuma datu apstrādes sistēmām ir jādarbojas saskarnē ar NOP;

| c) | informācija, kas sniegta ar maršrutu pieejamības dokumentu (RAD), un maršruta profilu modulācijas ierobežojums (PTR) ir jāsaskaņo, izmantojot Eiropas maršrutu tīkla projekta un tīkla pārvaldnieka ATFM funkciju kopīgas lēmumu pieņemšanas (CDM) procesu, tādā veidā, lai lidojumu plānošanas sistēmu nodrošinātāji varētu ģenerēt tādu lidojumu plānu maršrutēšanu, kas tiks apstiprināti ar visefektīvāko trajektoriju; |
| --- | --- |

c)

informācija, kas sniegta ar maršrutu pieejamības dokumentu (RAD), un maršruta profilu modulācijas ierobežojums (PTR) ir jāsaskaņo, izmantojot Eiropas maršrutu tīkla projekta un tīkla pārvaldnieka ATFM funkciju kopīgas lēmumu pieņemšanas (CDM) procesu, tādā veidā, lai lidojumu plānošanas sistēmu nodrošinātāji varētu ģenerēt tādu lidojumu plānu maršrutēšanu, kas tiks apstiprināti ar visefektīvāko trajektoriju;

| d) | gaisa telpas izmantotāju un ANSP sistēmām ir jāatbalsta FF-ICE Release 1 iesniegšanas pakalpojumu apmaiņa, tiklīdz tie ir pieejami, kā noteikts AF 5.1.6. punktā; |
| --- | --- |

d)

gaisa telpas izmantotāju un ANSP sistēmām ir jāatbalsta FF-ICE Release 1 iesniegšanas pakalpojumu apmaiņa, tiklīdz tie ir pieejami, kā noteikts AF 5.1.6. punktā;

| e) | ASM/ATFCM rīkiem ir jāspēj pārvaldīt dažādu gaisa telpas pieejamību un sektoru kapacitāti, tostarp A-FUA, kā aprakstīts AF3, RAD pielāgošanu un STAM. |
| --- | --- |

e)

ASM/ATFCM rīkiem ir jāspēj pārvaldīt dažādu gaisa telpas pieejamību un sektoru kapacitāti, tostarp A-FUA, kā aprakstīts AF3, RAD pielāgošanu un STAM.

4.1.4.   ATM apakšfunkcija “AOP/NOP integrācija”

Vispārīga informācija

Kopīgā NOP ierobežota datu kopīgošana attiecas tikai uz lielāko lidostu AOP. Lai uzlabotu integrāciju, ir jāpalielina lidostu skaits un to datu elementu skaits, kuru apmaiņa veicama.

Tīkla pārvaldniekam ir intensīvāk jāintegrē ar NOP un AOP saistītā informācija (piem., TTA), kas iegūta uz sadarbību balstītas lēmumu pieņemšanas procesā (minēts Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2019/123 (2) 2. panta 9. punktā).

AOP reāllaikā ir jānodrošina NOP ar datiem, kas ir atbilstīgi un būtiski, lai sniegtu tīkla pārvaldniekam noderīgu informāciju vajadzības gadījumā veicamai jaudas pielāgošanai tīklā. Šie dati tīkla pārvaldniekam un lidostai ir savstarpēji jāsaskaņo. Tādu lidostu gadījumā, kurām ir AOP, tīkla pārvaldniekam ar AOP ir jākopīgo ielidošanas pieprasījums un jāizveido uz sadarbību vērsts lēmumu pieņemšanas process vietējā ATFM līmenī nolūkā sniegt iespēju veikt labojumus uz AOP pamatotos TTA.

Sistēmas prasības

| a) | AOP sistēmām ir jādarbojas tiešā saskarnē ar NOP sistēmām; |
| --- | --- |

a)

AOP sistēmām ir jādarbojas tiešā saskarnē ar NOP sistēmām;

| b) | tīkla pārvaldnieka sistēmām ir jādarbojas tiešā saskarnē ar AOP; |
| --- | --- |

b)

tīkla pārvaldnieka sistēmām ir jādarbojas tiešā saskarnē ar AOP;

| c) | AF6 paredzētā ar lejupsaites palīdzību sniegtā informācija par trajektoriju, ja iespējams, ir jāapstrādā ar NOP saistītām tīkla pārvaldnieka sistēmām nolūkā atbalstīt TTO vai TTA, vai abus, tādējādi uzlabojot trajektoriju. |
| --- | --- |

c)

AF6 paredzētā ar lejupsaites palīdzību sniegtā informācija par trajektoriju, ja iespējams, ir jāapstrādā ar NOP saistītām tīkla pārvaldnieka sistēmām nolūkā atbalstīt TTO vai TTA, vai abus, tādējādi uzlabojot trajektoriju.

4.2.   Ģeogrāfiskā darbības joma

| a) | tīkla kopīga pārvaldība ir jāīsteno EATMN ietvaros; |
| --- | --- |

a)

tīkla kopīga pārvaldība ir jāīsteno EATMN ietvaros;

| b) | kopīgs NOP ir jāīsteno 2.2.2. punktā uzskaitītajās lidostās; |
| --- | --- |

b)

kopīgs NOP ir jāīsteno 2.2.2. punktā uzskaitītajās lidostās;

| c) | NOP/AOP integrācija ir jāīsteno 2.2.3. punktā uzskaitītajās lidostās. |
| --- | --- |

c)

NOP/AOP integrācija ir jāīsteno 2.2.3. punktā uzskaitītajās lidostās.

4.3.   Ieinteresētās personas, kurām ir jāīsteno funkcija, un īstenošanas plānotie datumi

Tīkla pārvaldniekam:

| a) | ir intensīvāk jāintegrē ar NOP un iAOP saistītā informācija, kas iegūta Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2019/123 2. panta 9. punktā definētās uz sadarbību balstītās lēmumu pieņemšanas procesā; |
| --- | --- |

a)

ir intensīvāk jāintegrē ar NOP un iAOP saistītā informācija, kas iegūta Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2019/123 2. panta 9. punktā definētās uz sadarbību balstītās lēmumu pieņemšanas procesā;

| b) | ir jākopīgo ielidošanas pieprasījums ar iAOP lidostās, kur tas ir pieejams, un ir jāizveido uz sadarbību vērsts lēmumu pieņemšanas process vietējā ATFM līmenī nolūkā sniegt iespēju veikt labojumus uz iAOP pamatotos TTA; |
| --- | --- |

b)

ir jākopīgo ielidošanas pieprasījums ar iAOP lidostās, kur tas ir pieejams, un ir jāizveido uz sadarbību vērsts lēmumu pieņemšanas process vietējā ATFM līmenī nolūkā sniegt iespēju veikt labojumus uz iAOP pamatotos TTA;

| c) | ir jāatbalsta ieinteresētās personas, kuras ir pilnvarotas izvērst AF4 paredzēto tīkla kopīgo pārvaldību, nodrošinot izvēli starp iepriekš noteiktu tiešsaistes pieeju, ja tas iespējams, vai iespēju veidot savienojumu ar savām lietojumprogrammām, izmantojot datu apmaiņu starp sistēmām. |
| --- | --- |

c)

ir jāatbalsta ieinteresētās personas, kuras ir pilnvarotas izvērst AF4 paredzēto tīkla kopīgo pārvaldību, nodrošinot izvēli starp iepriekš noteiktu tiešsaistes pieeju, ja tas iespējams, vai iespēju veidot savienojumu ar savām lietojumprogrammām, izmantojot datu apmaiņu starp sistēmām.

Iesaistītajām ieinteresētajām personām un tīkla pārvaldniekam ir jāpiemēro:

| a) | uzlaboti īstermiņa ATFCM pasākumi un automatizēts atbalsts satiksmes kompleksuma novērtēšanai no īstenošanas plānotā datuma, t. i., no 2022. gada 31. decembra; |
| --- | --- |

a)

uzlaboti īstermiņa ATFCM pasākumi un automatizēts atbalsts satiksmes kompleksuma novērtēšanai no īstenošanas plānotā datuma, t. i., no 2022. gada 31. decembra;

| b) | kopīgs NOP no īstenošanas plānotā datuma, t. i., no 2023. gada 31. decembra; |
| --- | --- |

b)

kopīgs NOP no īstenošanas plānotā datuma, t. i., no 2023. gada 31. decembra;

| c) | AOP/NOP integrācija no īstenošanas plānotā datuma, t. i., no 2027. gada 31. decembra. |
| --- | --- |

c)

AOP/NOP integrācija no īstenošanas plānotā datuma, t. i., no 2027. gada 31. decembra.

4.4.   Sinhronizācijas vajadzība

Tīkla kopīgas pārvaldības funkcijas īstenošanas sinhronizācija ir vajadzīga nolūkā nodrošināt, ka attiecīgās ieinteresēto personu sistēmas var efektīvi un bez traucējumiem ar tīkla starpniecību apmainīties ar NOP datiem ar mērķi nodrošināt identisku precizitātes līmeni un uzlabot tīkla izmantojumu. Izvēršanas programmā tiks noteikts, kā sinhronizācija tiks īstenota, novēršot to, ka atsevišķas ieinteresētās personas varētu pieļaut īstenošanas nepilnības vai būtiskus kavējumus.

4.5.   Sagaidāmie uzlabojumi vides jomā

AF4 pilnīga īstenošana optimizēs plūsmas pasākumu piemērošanu un ļaus noteikt kopīgu veidu, kā mazināt tīkla ierobežojumus, ierobežojot gan kavējumus, gan obligātas maršruta maiņas, tādējādi pilnīgi saglabājot gaisa telpas izmantotāju panākto degvielas patēriņa optimizāciju.

4.6.   Savstarpējā atkarība ar citām ATM funkcijām

AF4 ir savstarpēja atkarība ar AF1 paredzēto pagarināto AMAN, AF2 paredzēto AOP, AF3 paredzēto elastīgo ASM un FRA, kā arī AF5 paredzēto SWIM.

5.   
  AF5: INFORMĀCIJAS PĀRVALDĪBA SISTĒMAS MĒROGĀ

Informācijas pārvaldība sistēmas mērogā (SWIM) sekmē EOC attiecībā uz funkciju “
  ATM savstarpēji savienotais tīkls” infrastruktūras komponentu. SWIM infrastruktūra un pakalpojumi atvieglo tādas ATM informācijas apmaiņu starp ieinteresētajām personām, kas ir nepieciešama visām pārējām ATM funkcijām.

5.1.   Operatīvā un tehniskā piemērošanas joma

5.1.1.   ATM apakšfunkcija “Kopējās infrastruktūras komponenti”

Vispārīga informācija

Kopējās infrastruktūras komponenti ir:

| — | reģistrs, kas jāizmanto, lai publicētu informāciju par pakalpojumiem, tostarp pakalpojumu definīcijas, kas apraksta tos pakalpojuma aspektus, kuriem vajadzētu būt vienādiem visas īstenošanas kontekstā, piemēram, standartizētas pakalpojumu specifikācijas un pakalpojumu sniedzējiem paredzētus īstenošanas aprakstus, |
| --- | --- |

—

reģistrs, kas jāizmanto, lai publicētu informāciju par pakalpojumiem, tostarp pakalpojumu definīcijas, kas apraksta tos pakalpojuma aspektus, kuriem vajadzētu būt vienādiem visas īstenošanas kontekstā, piemēram, standartizētas pakalpojumu specifikācijas un pakalpojumu sniedzējiem paredzētus īstenošanas aprakstus,

| — | kopīga publiskās atslēgas infrastruktūra (PKI), ko izmanto, lai parakstītu, emitētu un uzturētu sertifikātus un atsaukšanas sarakstus, kurus darbības nolūkos izmanto ieinteresēto personu saziņā. |
| --- | --- |

—

kopīga publiskās atslēgas infrastruktūra (PKI), ko izmanto, lai parakstītu, emitētu un uzturētu sertifikātus un atsaukšanas sarakstus, kurus darbības nolūkos izmanto ieinteresēto personu saziņā.

5.1.2.   ATM apakšfunkcija “Dzeltenā SWIM profila tehniskā infrastruktūra un specifikācijas”

Vispārīga informācija

Dzeltenā SWIM profila tehniskā infrastruktūra ir mehānisms informācijas izplatīšanai uz zemes, kas atvieglo saziņu starp Eiropas ATM ieinteresētajām personām dalītā vidē. Informācijas pakalpojumi ir jāpārvalda saskaņotā veidā, un nosūtītajai informācijai, kā arī tehniskajai infrastruktūrai ir jābūt sadarbspējīgai.

Dzeltenā SWIM profila tehniskā infrastruktūra atbilst šim saziņas un sadarbspējas mērķim, jo tā ir modulāra un nodrošina dažādas īstenošanas iespējas, kuru pamatā ir tīmekļa pakalpojumu standartu kopums, tostarp saistības izmantot apakšējo slāņu protokolus, ņemot vērā daudzās un dažādās vajadzības apmainīties ar informāciju pienācīgi drošā veidā.

Dzeltenā SWIM profila tehnisko infrastruktūru var izmantot jebkurā uz IP balstītā tīklā, piemēram, publiskā interneta tīklā vai jaunos Eiropas mēroga tīkla pakalpojumos (PENS), pamatojoties uz ieinteresēto personu vajadzībām.

Dzeltenā SWIM profila tehniskā infrastruktūra ir jāizmanto ATM datu apmaiņai attiecībā uz visām citām ATM funkcijām.

Sistēmas prasības

Ieinteresētajām personām ir jānodrošina, lai visi dzeltenā SWIM profila tehniskās infrastruktūras pakalpojumi varētu izmantot kopīgo PKI, tiklīdz tā sāks darboties, nolūkā īstenot pakalpojumam(-iem) atbilstošus kiberdrošības mērķus.

5.1.3.   ATM apakšfunkcija “Aeronavigācijas informācijas apmaiņa”

Vispārīga informācija

Iesaistītajām ieinteresētajām personām ir jāīsteno tālāk uzskaitītie pakalpojumi, kas atbalsta aeronavigācijas informācijas apmaiņu, izmantojot dzeltenā SWIM profila tehnisko infrastruktūru, kā aprakstīts izvēršanas programmā:

| a) | paziņojums par gaisa telpas rezervācijas/ierobežošanas (ARES) aktivēšanu; |
| --- | --- |

a)

paziņojums par gaisa telpas rezervācijas/ierobežošanas (ARES) aktivēšanu;

| b) | paziņojums par ARES deaktivēšanu; |
| --- | --- |

b)

paziņojums par ARES deaktivēšanu;

| c) | iepriekšējs paziņojums par ARES aktivēšanu; |
| --- | --- |

c)

iepriekšējs paziņojums par ARES aktivēšanu;

| d) | paziņojums par ARES atcelšanu; |
| --- | --- |

d)

paziņojums par ARES atcelšanu;

| e) | aeronavigācijas informācijas elementi pēc pieprasījuma; filtrēšanas iespēja pēc elementa tipa, nosaukuma un uzlabota filtrēšana, izmantojot telpas, laika un loģikas operatorus; |
| --- | --- |

e)

aeronavigācijas informācijas elementi pēc pieprasījuma; filtrēšanas iespēja pēc elementa tipa, nosaukuma un uzlabota filtrēšana, izmantojot telpas, laika un loģikas operatorus;

| f) | ARES informācijas pieprasījums; |
| --- | --- |

f)

ARES informācijas pieprasījums;

| g) | digitālās lidlauka kartes; |
| --- | --- |

g)

digitālās lidlauka kartes;

| h) | ASM 1. līmenis; |
| --- | --- |

h)

ASM 1. līmenis;

| i) | gaisa telpas izmantošanas plāni (AUP, UUP) – ASM 2. un 3. līmenis; |
| --- | --- |

i)

gaisa telpas izmantošanas plāni (AUP, UUP) – ASM 2. un 3. līmenis;

| j) | digitālais NOTAM. |
| --- | --- |

j)

digitālais NOTAM.

Sistēmas prasības

| a) | visiem 5.1.3. punktā uzskaitītajiem pakalpojumiem ir jāatbilst piemērojamajām SWIM specifikācijām; |
| --- | --- |

a)

visiem 5.1.3. punktā uzskaitītajiem pakalpojumiem ir jāatbilst piemērojamajām SWIM specifikācijām;

| b) | ATM sistēmām, kuras izmanto 5.3. punktā minētās ieinteresētās personas, ir jāspēj izmantot aeronavigācijas informācijas apmaiņas pakalpojumus, tostarp digitālo NOTAM; |
| --- | --- |

b)

ATM sistēmām, kuras izmanto 5.3. punktā minētās ieinteresētās personas, ir jāspēj izmantot aeronavigācijas informācijas apmaiņas pakalpojumus, tostarp digitālo NOTAM;

| c) | AIS sistēmām, kuras izmanto 5.3. punktā minētās ieinteresētās personas, ir jāspēj nodrošināt 5.3. punktā minētajām lidostām digitālo NOTAM saskaņā ar Eirokontroles specifikācijām par pirmslidojuma informācijas biļetenu (PIB) pakalpojumu uzlabošanu. |
| --- | --- |

c)

AIS sistēmām, kuras izmanto 5.3. punktā minētās ieinteresētās personas, ir jāspēj nodrošināt 5.3. punktā minētajām lidostām digitālo NOTAM saskaņā ar Eirokontroles specifikācijām par pirmslidojuma informācijas biļetenu (PIB) pakalpojumu uzlabošanu.

5.1.4.   ATM apakšfunkcija “Meteoroloģiskās informācijas apmaiņa”

Vispārīga informācija

Iesaistītajām ieinteresētajām personām jāīsteno pakalpojumi, kas atbalsta šādas meteoroloģiskās informācijas apmaiņu, izmantojot izvēršanas programmā aprakstītos dzeltenos SWIM profilus:

| a) | vulkānisko pelnu koncentrācija; |
| --- | --- |

a)

vulkānisko pelnu koncentrācija;

| b) | meteoroloģiskā informācija, kas atbalsta lidlauka procesus, vai palīginformācija, kurā ietilpst attiecīgā MET informācija, translēšanas procesi meteoroloģisko ierobežojumu atvasināšanai un šādas informācijas konversijai par ATM ietekmi, ja sistēmas spēja attiecas galvenokārt uz “lēmuma pieņemšanas laiku” starp 20 minūtēm un 7 dienām; |
| --- | --- |

b)

meteoroloģiskā informācija, kas atbalsta lidlauka procesus, vai palīginformācija, kurā ietilpst attiecīgā MET informācija, translēšanas procesi meteoroloģisko ierobežojumu atvasināšanai un šādas informācijas konversijai par ATM ietekmi, ja sistēmas spēja attiecas galvenokārt uz “lēmuma pieņemšanas laiku” starp 20 minūtēm un 7 dienām;

| c) | meteoroloģiskā informācija, kas atbalsta maršruta/nolaišanās ATC procesu, vai palīginformācija, kurā ietilpst attiecīgā MET informācija, translēšanas procesi meteoroloģisko ierobežojumu atvasināšanai un šādas informācijas konversijai par ATM ietekmi, ja sistēmas spēja attiecas galvenokārt uz “lēmuma pieņemšanas laiku” starp 20 minūtēm un 7 dienām; |
| --- | --- |

c)

meteoroloģiskā informācija, kas atbalsta maršruta/nolaišanās ATC procesu, vai palīginformācija, kurā ietilpst attiecīgā MET informācija, translēšanas procesi meteoroloģisko ierobežojumu atvasināšanai un šādas informācijas konversijai par ATM ietekmi, ja sistēmas spēja attiecas galvenokārt uz “lēmuma pieņemšanas laiku” starp 20 minūtēm un 7 dienām;

| d) | meteoroloģiskā informācija, kas atbalsta tīkla informācijas pārvaldības procesu, vai palīginformācija, kurā ietilpst attiecīgā MET informācija, translēšanas procesi meteoroloģisko ierobežojumu atvasināšanai un šādas informācijas konversijai par ATM ietekmi, ja sistēmas spēja attiecas galvenokārt uz “lēmuma pieņemšanas laiku” starp 20 minūtēm un 7 dienām un ja tā tiek īstenota tīkla līmenī. |
| --- | --- |

d)

meteoroloģiskā informācija, kas atbalsta tīkla informācijas pārvaldības procesu, vai palīginformācija, kurā ietilpst attiecīgā MET informācija, translēšanas procesi meteoroloģisko ierobežojumu atvasināšanai un šādas informācijas konversijai par ATM ietekmi, ja sistēmas spēja attiecas galvenokārt uz “lēmuma pieņemšanas laiku” starp 20 minūtēm un 7 dienām un ja tā tiek īstenota tīkla līmenī.

Sistēmas prasības

| a) | visu 5.1.4. punktā minēto pakalpojumu īstenošanai ir jāatbilst piemērojamajām SWIM specifikācijām; |
| --- | --- |

a)

visu 5.1.4. punktā minēto pakalpojumu īstenošanai ir jāatbilst piemērojamajām SWIM specifikācijām;

| b) | ATM sistēmām, kuras izmanto 5.3. punktā minētās ieinteresētās personas, ir jāspēj izmantot MET informācijas apmaiņas pakalpojumus. |
| --- | --- |

b)

ATM sistēmām, kuras izmanto 5.3. punktā minētās ieinteresētās personas, ir jāspēj izmantot MET informācijas apmaiņas pakalpojumus.

5.1.5.   ATM apakšfunkcija “Sadarbīga tīkla informācijas apmaiņa”

Vispārīga informācija

Iesaistītajām ieinteresētajām personām ir jāīsteno pakalpojumi, kas atbalsta tālāk norādītās sadarbīga tīkla informācijas apmaiņu, izmantojot dzelteno SWIM profilu, kā norādīts izvēršanas programmā:

| a) | maksimālā lidostas kapacitāte, pamatojoties uz pašreizējiem un tuvākajā laikā gaidāmajiem laikapstākļiem; |
| --- | --- |

a)

maksimālā lidostas kapacitāte, pamatojoties uz pašreizējiem un tuvākajā laikā gaidāmajiem laikapstākļiem;

| b) | tīkla darbības plāna un visu lidostas ekspluatācijas plānu sinhronizācija; |
| --- | --- |

b)

tīkla darbības plāna un visu lidostas ekspluatācijas plānu sinhronizācija;

| c) | satiksmes noteikumi; |
| --- | --- |

c)

satiksmes noteikumi;

| d) | nišas; |
| --- | --- |

d)

nišas;

| e) | īstermiņa ATFCM pasākumi; |
| --- | --- |

e)

īstermiņa ATFCM pasākumi;

| f) | ATFCM pārslogotības punkti; |
| --- | --- |

f)

ATFCM pārslogotības punkti;

| g) | ierobežojumi; |
| --- | --- |

g)

ierobežojumi;

| h) | gaisa telpas struktūra, pieejamība un izmantošana; |
| --- | --- |

h)

gaisa telpas struktūra, pieejamība un izmantošana;

| i) | tīkla un maršruta/nolaišanās operatīvie plāni. |
| --- | --- |

i)

tīkla un maršruta/nolaišanās operatīvie plāni.

Sistēmas prasības

| a) | visu 5.1.5. punktā minēto pakalpojumu īstenošanai ir jāatbilst piemērojamajām SWIM specifikācijām; |
| --- | --- |

a)

visu 5.1.5. punktā minēto pakalpojumu īstenošanai ir jāatbilst piemērojamajām SWIM specifikācijām;

| b) | tīkla pārvaldniekam ir jāatbalsta visas iesaistītās ieinteresētās personas elektroniskā datu apmaiņā sadarbīga tīkla pārvaldības darbībām. |
| --- | --- |

b)

tīkla pārvaldniekam ir jāatbalsta visas iesaistītās ieinteresētās personas elektroniskā datu apmaiņā sadarbīga tīkla pārvaldības darbībām.

5.1.6.   ATM apakšfunkcija “Lidojumu informācijas apmaiņa (dzeltenais profils)”

Vispārīga informācija

Iesaistītajām ieinteresētajām personām ir jāīsteno tādi pakalpojumi, kas atbalsta lidojumu informācijas apmaiņu, izmantojot dzelteno SWIM profilu, kā norādīts izvēršanas programmā:

| a) | saistībā ar FF-ICE Release 1 pakalpojumiem:






  — | lidojuma plāna un maršrutu ģenerēšana un apstiprināšana, |
| --- | --- | --- |

a)

saistībā ar FF-ICE Release 1 pakalpojumiem:

—

lidojuma plāna un maršrutu ģenerēšana un apstiprināšana,

| — | lidojuma plāni, 4D trajektorija, lidojuma veikšanas dati, lidojuma statuss, |
| --- | --- |

—

lidojuma plāni, 4D trajektorija, lidojuma veikšanas dati, lidojuma statuss,

| — | lidojuma saraksti un sīki dati par lidojumu; |
| --- | --- |

—

lidojuma saraksti un sīki dati par lidojumu;

| b) | ar lidojumu saistītās izlidošanas informācijas atjaunināšana; |
| --- | --- |

b)

ar lidojumu saistītās izlidošanas informācijas atjaunināšana;

| c) | ziņojumi par lidojuma datu atjaunināšanu (FUM) (tīkla pārvaldnieka pakalpojums “uzņēmums–uzņēmums” (B2B)). |
| --- | --- |

c)

ziņojumi par lidojuma datu atjaunināšanu (FUM) (tīkla pārvaldnieka pakalpojums “uzņēmums–uzņēmums” (B2B)).

Sistēmas prasības

| a) | visu 5.1.6. punktā minēto pakalpojumu īstenošanai ir jāatbilst piemērojamajām SWIM specifikācijām; |
| --- | --- |

a)

visu 5.1.6. punktā minēto pakalpojumu īstenošanai ir jāatbilst piemērojamajām SWIM specifikācijām;

| b) | ATM sistēmām, kuras izmanto 5.3. punktā minētās ieinteresētās personas, ir jāsniedz iespēja izmantot lidojuma informācijas apmaiņas pakalpojumus. |
| --- | --- |

b)

ATM sistēmām, kuras izmanto 5.3. punktā minētās ieinteresētās personas, ir jāsniedz iespēja izmantot lidojuma informācijas apmaiņas pakalpojumus.

5.2.   Ģeogrāfiskā darbības joma

SWIM pakalpojumi ir jāizvērš EATMN ietvaros.

5.3.   Ieinteresētās personas, kurām ir jāīsteno funkcija, un īstenošanas plānotie datumi

| a) | visa aeronavigācijas informācijas, lidojumu informācijas un sadarbīga tīkla datu apmaiņa ir jāveic visiem Eiropas lidojumu rajona gaisa satiksmes vadības centriem, 1.2. punktā minētajām lidostām, aeronavigācijas informācijas pakalpojumu sniedzējam un tīkla pārvaldniekam; |
| --- | --- |

a)

visa aeronavigācijas informācijas, lidojumu informācijas un sadarbīga tīkla datu apmaiņa ir jāveic visiem Eiropas lidojumu rajona gaisa satiksmes vadības centriem, 1.2. punktā minētajām lidostām, aeronavigācijas informācijas pakalpojumu sniedzējam un tīkla pārvaldniekam;

| b) | meteoroloģiskās informācijas apmaiņa ir jāveic visiem Eiropas lidojumu rajona gaisa satiksmes vadības centriem, 1.2. punktā minētajām lidostām, tīkla pārvaldniekam un MET pakalpojumu sniedzējiem. |
| --- | --- |

b)

meteoroloģiskās informācijas apmaiņa ir jāveic visiem Eiropas lidojumu rajona gaisa satiksmes vadības centriem, 1.2. punktā minētajām lidostām, tīkla pārvaldniekam un MET pakalpojumu sniedzējiem.

Iepriekš 5.1.1. punktā minētie kopējās infrastruktūras komponenti ir jānodrošina un jāpiemēro visām iepriekš minētajām iesaistītajām ieinteresētajām personām no īstenošanas plānotā datuma, t. i., no 2024. gada 31. decembra. Tām ir jānodrošina un jāpiemēro 5.1.2.–5.1.6. punktā minētās SWIM apakšfunkcijas no īstenošanas plānotā datuma, t. i., no 2025. gada 31. decembra.

Izvēršot SWIM funkciju, dalībvalstīm ir jānodrošina, ka civilās jomas un militārās jomas sadarbība tiek īstenota tādā mērā, kā paredzēts Regulas (ES) 2018/1139 VIII pielikuma 3.2. punktā.

5.4.   Sinhronizācijas vajadzība

Laikus veikta SWIM infrastruktūras īstenošana tīkla mērogā un attiecīgo pakalpojumu aktivēšana ir būtiski priekšnosacījumi lielākās daļas pirmajā kopprojektā iekļauto ATM funkciju izmantošanai. Attiecīgajām ieinteresētajām personām ir jāsinhronizē savi īstenošanas plāni un darbības saskaņā ar izvēršanas programmu, kuras mērķim ir jābūt vienāda aprīkojuma līmeņa nodrošināšanai un tīkla lietojuma uzlabošanai.

5.5.   Sagaidāmie uzlabojumi vides jomā

SWIM sekmē pārējo AF vispārējo vides mērķu īstenošanu, nodrošinot sadarbspēju un efektīvāku informācijas apmaiņu starp visām ATM darbības vidēm (maršruta, lidostas, TMA, tīkla pārvaldnieka vidi).

5.6.   Savstarpējā atkarība ar citām ATM funkcijām

SWIM pakalpojumi sekmē pārējās AF1, AF2, AF3 un AF4 minētās ATM funkcijas.

6.   AF6: SĀKOTNĒJĀ INFORMĀCIJAS PAR TRAJEKTORIJU KOPĪGOŠANA.

6.1.   Operatīvā un tehniskā piemērošanas joma

6.1.1.   ATM apakšfunkcija “Sākotnējā informācijas par trajektoriju kopīgošana starp gaisa kuģa un zemes sistēmām”

Vispārīga informācija

Sākotnējā informācijas par trajektoriju kopīgošana starp gaisa kuģa un zemes sistēmām sekmē EOC attiecībā uz funkciju “Darbības, kuru pamatā ir trajektorija”. Informācijas par trajektoriju apmaiņa starp gaisa kuģa un zemes sistēmām uzlabo informāciju par trajektoriju. Attiecībā uz sākotnējo informācijas par trajektoriju kopīgošanu izvēršanas pirmie pasākumi ir pagarinātā projicētā profila (EPP) datu pārraidīšana lejupsaitē no gaisa kuģa uz ATC sistēmām un minēto datu apstrāde šajās sistēmās.

Sistēmas prasības

| a) | gaisa kuģim ir jābūt aprīkotam ar spēju automātiski lejupsaitē pārraidīt trajektorijas informāciju, izmantojot ADS-C EPP kā daļu no ATS B2 pakalpojumiem. Datiem par trajektoriju, ko automātiski lejupsaitē pārraida no gaisa kuģa sistēmas, ir jāatjaunina ATM sistēma saskaņā ar līguma noteikumiem; |
| --- | --- |

a)

gaisa kuģim ir jābūt aprīkotam ar spēju automātiski lejupsaitē pārraidīt trajektorijas informāciju, izmantojot ADS-C EPP kā daļu no ATS B2 pakalpojumiem. Datiem par trajektoriju, ko automātiski lejupsaitē pārraida no gaisa kuģa sistēmas, ir jāatjaunina ATM sistēma saskaņā ar līguma noteikumiem;

| b) | datu pārraides sakaru zemes sistēmām ir jāatbalsta ADS-C (gaisa kuģa trajektorijas pārraide lejupsaitē, izmantojot EPP) kā daļa no ATS B2 pakalpojumiem, vienlaikus saglabājot saderību ar datu pārraides sakaru “dispečers–pilots” (CPDLC) pakalpojumiem, kā noteikts Komisijas Regulā (EK) Nr. 29/2009 (3), tostarp pakalpojuma sniegšana gaisa kuģiem, kas aprīkoti tikai ar Aeronavigācijas telesakaru tīkla 1. bāzlīniju (ATN-B1); |
| --- | --- |

b)

datu pārraides sakaru zemes sistēmām ir jāatbalsta ADS-C (gaisa kuģa trajektorijas pārraide lejupsaitē, izmantojot EPP) kā daļa no ATS B2 pakalpojumiem, vienlaikus saglabājot saderību ar datu pārraides sakaru “dispečers–pilots” (CPDLC) pakalpojumiem, kā noteikts Komisijas Regulā (EK) Nr. 29/2009 (3), tostarp pakalpojuma sniegšana gaisa kuģiem, kas aprīkoti tikai ar Aeronavigācijas telesakaru tīkla 1. bāzlīniju (ATN-B1);

| c) | visiem 6.3. punktā minētajiem ATS sniedzējiem un saistītajām ATC sistēmām ir jāspēj no aprīkota gaisa kuģa saņemt un apstrādāt trajektorijas informāciju; |
| --- | --- |

c)

visiem 6.3. punktā minētajiem ATS sniedzējiem un saistītajām ATC sistēmām ir jāspēj no aprīkota gaisa kuģa saņemt un apstrādāt trajektorijas informāciju;

| d) | ATC sistēmām ir jāsniedz iespēja dispečeriem attēlot maršrutu atbilstīgi lejupsaitē pārraidītajai informācijai par trajektoriju; |
| --- | --- |

d)

ATC sistēmām ir jāsniedz iespēja dispečeriem attēlot maršrutu atbilstīgi lejupsaitē pārraidītajai informācijai par trajektoriju;

| e) | ATC sistēmām ir jābrīdina dispečeri, ja konstatēta neatbilstība starp lejupsaitē pārraidīto informāciju par gaisa kuģa trajektoriju un zemes sistēmu sniegto informāciju par trajektoriju, kas izstrādāta, izmantojot iesniegtā lidojuma plāna maršrutu. |
| --- | --- |

e)

ATC sistēmām ir jābrīdina dispečeri, ja konstatēta neatbilstība starp lejupsaitē pārraidīto informāciju par gaisa kuģa trajektoriju un zemes sistēmu sniegto informāciju par trajektoriju, kas izstrādāta, izmantojot iesniegtā lidojuma plāna maršrutu.

6.1.2.   ATM apakšfunkcija “Tīkla pārvaldnieka informācijas par trajektoriju uzlabošana”

Vispārīga informācija

Tīkla pārvaldnieka informācijas par trajektoriju uzlabošana sekmē EOC attiecībā uz funkciju “Darbības, kuru pamatā ir trajektorija”. Informāciju par trajektoriju uzlabo, izmantojot informācijas par trajektoriju apmaiņu starp gaisa kuģa un zemes sistēmām. Tīkla pārvaldnieka veikta šādas informācijas apstrāde ir nākamais solis nolūkā izvērst sākotnējo informācijas par trajektoriju kopīgošanu.

Sistēmas prasības

Tīkla pārvaldnieka sistēmām ir jāizmanto lejupsaitē pārraidīto trajektoriju elementi, lai uzlabotu savu informāciju par trajektorijām, kurās lido gaisa kuģi.

6.1.3.   ATM apakšfunkcija “Sākotnējās informācijas par trajektoriju kopīgošanas izplatīšana uz zemes”

Vispārīga informācija

Sākotnējās informācijas par trajektoriju kopīgošanas izplatīšana uz zemes sekmē EOC attiecībā uz funkciju “Darbības, kuru pamatā ir trajektorija”. No gaisa kuģu sistēmām iegūtās informācijas par trajektoriju datus izplata uz zemes, lai pēc iespējas samazinātu datu nosūtīšanu starp gaisa kuģu un zemes sistēmām un lai nodrošinātu, ka visas lidojumu pārvaldības darbā iesaistītās gaisa satiksmes pakalpojumu struktūrvienības (ATSU) strādā ar identiskiem datiem. Dati par trajektoriju ir jāapstrādā un jāattēlo dispečeriem saskaņotā veidā, kā noteikts 6.1.1. punktā.

Sistēmas prasības

| a) | zemes sistēmām ir jānodrošina, lai lejupsaitē no gaisa kuģa pārraidītie trajektorijas dati tiktu izplatīti ATS struktūrvienībām un starp ATS struktūrvienībām un tīkla pārvaldnieka sistēmām; |
| --- | --- |

a)

zemes sistēmām ir jānodrošina, lai lejupsaitē no gaisa kuģa pārraidītie trajektorijas dati tiktu izplatīti ATS struktūrvienībām un starp ATS struktūrvienībām un tīkla pārvaldnieka sistēmām;

| b) | datu pārraides spēja, kas minēta Regulā (EK) Nr. 29/2009, ir būtisks priekšnoteikums AF6 īstenošanai; |
| --- | --- |

b)

datu pārraides spēja, kas minēta Regulā (EK) Nr. 29/2009, ir būtisks priekšnoteikums AF6 īstenošanai;

| c) | uzticamai, ātrai un efektīvai gaisa kuģa/zemes sakaru infrastruktūrai ir jāatbalsta sākotnējā informācijas par trajektoriju kopīgošana. |
| --- | --- |

c)

uzticamai, ātrai un efektīvai gaisa kuģa/zemes sakaru infrastruktūrai ir jāatbalsta sākotnējā informācijas par trajektoriju kopīgošana.

6.2.   Ģeogrāfiskā darbības joma

Sākotnējās informācijas par trajektoriju kopīgošanas funkcija ir jāizvērš visās ATS struktūrvienībās, kas nodrošina gaisa satiksmes pakalpojumus gaisa telpā, par kuru ir atbildīgas dalībvalstis ICAO EUR reģionā.

6.3.   Ieinteresētās personas, kurām ir jāīsteno funkcija, un industrializācijas un īstenošanas plānotais datums

| a) | ATS sniedzējiem un tīkla pārvaldniekam ir jānodrošina iespēja veikt sākotnējo informācijas par trajektoriju kopīgošanu virs 285. lidojuma līmeņa no īstenošanas plānotā datuma, t. i., no 2027. gada 31. decembra; |
| --- | --- |

a)

ATS sniedzējiem un tīkla pārvaldniekam ir jānodrošina iespēja veikt sākotnējo informācijas par trajektoriju kopīgošanu virs 285. lidojuma līmeņa no īstenošanas plānotā datuma, t. i., no 2027. gada 31. decembra;

| b) | 6.1.1. punkts attiecas uz visiem lidojumiem, kas tiek veikti kā vispārēja gaisa satiksme atbilstīgi instrumentālo lidojumu noteikumiem virs 285. lidojuma līmeņa Eiropas vienotajā gaisa telpā, kas definēta Regulas (ES) 2018/1139 3. panta 33. punktā. Gaisa kuģu ekspluatantiem ir jānodrošina, ka gaisa kuģi, kuri veic lidojumus un kuru individuālais lidojumderīguma sertifikāts pirmoreiz izsniegts 2027. gada 31. decembrī vai vēlāk, ir aprīkoti ar ADS-C EPP kā daļu no ATS B2 spējas atbilstīgi piemērojamajiem standartiem ar mērķi pārraidīt lejupsaitē gaisa kuģa trajektoriju; |
| --- | --- |

b)

6.1.1. punkts attiecas uz visiem lidojumiem, kas tiek veikti kā vispārēja gaisa satiksme atbilstīgi instrumentālo lidojumu noteikumiem virs 285. lidojuma līmeņa Eiropas vienotajā gaisa telpā, kas definēta Regulas (ES) 2018/1139 3. panta 33. punktā. Gaisa kuģu ekspluatantiem ir jānodrošina, ka gaisa kuģi, kuri veic lidojumus un kuru individuālais lidojumderīguma sertifikāts pirmoreiz izsniegts 2027. gada 31. decembrī vai vēlāk, ir aprīkoti ar ADS-C EPP kā daļu no ATS B2 spējas atbilstīgi piemērojamajiem standartiem ar mērķi pārraidīt lejupsaitē gaisa kuģa trajektoriju;

| c) | saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 409/2013 4. pantu industrializācijas plānotais datums attiecībā uz šā pielikuma 6.1.1., 6.1.2. un 6.1.3. punktu ir 2023. gada 31. decembris. |
| --- | --- |

c)

saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 409/2013 4. pantu industrializācijas plānotais datums attiecībā uz šā pielikuma 6.1.1., 6.1.2. un 6.1.3. punktu ir 2023. gada 31. decembris.

6.4.   Sinhronizācijas vajadzība

Visiem ANSP, tīkla pārvaldniekam un gaisa telpas izmantotājiem ir jāsinhronizē mērķorientētās sistēmas īstenošana un pakalpojumu sniegšana, kā noteikts AF6, saskaņā ar izvēršanas programmu, lai nodrošinātu sadarbspējīgas gaisa kuģa/zemes sakaru infrastruktūras uzlabojumu tīkla mērogā un uzlabotu šīs funkcijas izmantošanu tīklā. Sinhronizēta plānošana, tostarp gaisa telpas izmantotāju avionikas ceļveži, novērsīs atsevišķu ieinteresēto personu pieļautas īstenošanas nepilnības un būtiskus kavējumus.

6.5.   Sagaidāmie uzlabojumi vides jomā

No gaisa kuģu sistēmām iegūtās informācijas par lidojuma trajektoriju kopīgošana starp ieinteresētajām personām sniedz iespēju gaisa telpas izmantotājiem droši veikt lidojumus visefektīvākajā trajektorijā. Tas nodrošinās uzlabotu degvielas patēriņa efektivitāti, kā arī samazinās CO2 un trokšņa emisijas. Informācijas par trajektoriju kopīgošana ļaus pilnveidot pakalpojumu, tādējādi vēl vairāk samazinot gaisa kuģu satiksmes radīto negatīvo ietekmi uz vidi.

6.6.   Savstarpējā atkarība ar citām ATM funkcijām

AF6 ir savstarpēja atkarība ar AF3 minēto gaisa telpas pārvaldību un uzlabotu elastīgu gaisa telpas izmantojumu.

---

(1)  Lidojumu un plūsmu informācija uz sadarbību vērstai videi (FF-ICE). ICAO DOC 9965 2012 & ICAO DOC 9854 2005.

(2)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/123 (2019. gada 24. janvāris), ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus gaisa satiksmes pārvaldības (ATM) tīkla funkciju īstenošanai un atceļ Regulu (ES) Nr. 677/2011 (OV L 28, 31.1.2019., 1. lpp.).

(3)  Komisijas Regula (EK) Nr. 29/2009 (2009. gada 16. janvāris), ar ko nosaka prasības datu pārraides pakalpojumu sniegšanai Eiropas vienotajā gaisa telpā (OV L 13, 17.1.2009., 3. lpp.).

---

LĒMUMI

| 2.2.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 36/39 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 36/39

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2021/117

(2021. gada 1. februāris),

ar ko Īstenošanas lēmumu (ES) 2019/919 groza attiecībā uz mazizmēra kuģiem piemērojamiem saskaņotajiem standartiem par benzīna motora un/vai benzīna tvertnes nodalījumu ventilāciju un elektriskajiem ventilatoriem

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1025/2012 (2012. gada 25. oktobris) par Eiropas standartizāciju, ar ko groza Padomes Direktīvas 89/686/EEK un 93/15/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 94/9/EK, 94/25/EK, 95/16/EK, 97/23/EK, 98/34/EK, 2004/22/EK, 2007/23/EK, 2009/23/EK un 2009/105/EK, un ar ko atceļ Padomes Lēmumu 87/95/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1673/2006/EK (1), un jo īpaši tās 10. panta 6. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2013/53/ES (2) 14. pantu ražojumus, kas atbilst tiem saskaņotajiem standartiem vai to daļām, uz kuriem atsauces ir publicētas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, pieņem par atbilstīgiem minētajos standartos vai to daļās iekļautajām prasībām, kā noteikts Direktīvas 2013/53/ES 4. panta 1. punktā un minētās direktīvas I pielikumā. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2013/53/ES (2) 14. pantu ražojumus, kas atbilst tiem saskaņotajiem standartiem vai to daļām, uz kuriem atsauces ir publicētas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, pieņem par atbilstīgiem minētajos standartos vai to daļās iekļautajām prasībām, kā noteikts Direktīvas 2013/53/ES 4. panta 1. punktā un minētās direktīvas I pielikumā.

| (2) | Ar Komisijas Īstenošanas lēmumu C(2015) 8736 (3) Komisija iesniedza Eiropas Standartizācijas komitejai (CEN) un Eiropas Elektrotehnikas standartizācijas komitejai (Cenelec) pieprasījumu Direktīvas 2013/53/ES īstenošanas vajadzībām izstrādāt un pārskatīt saskaņotos standartus, lai pievērstos pamatprasībām, kas noteiktas Direktīvas 2013/53/ES 4. panta 1. punktā un minētās direktīvas I pielikumā un kas ir stingrākas salīdzinājumā ar atcelto Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 94/25/EK (4). |
| --- | --- |

(2)

Ar Komisijas Īstenošanas lēmumu C(2015) 8736 (3) Komisija iesniedza Eiropas Standartizācijas komitejai (CEN) un Eiropas Elektrotehnikas standartizācijas komitejai (Cenelec) pieprasījumu Direktīvas 2013/53/ES īstenošanas vajadzībām izstrādāt un pārskatīt saskaņotos standartus, lai pievērstos pamatprasībām, kas noteiktas Direktīvas 2013/53/ES 4. panta 1. punktā un minētās direktīvas I pielikumā un kas ir stingrākas salīdzinājumā ar atcelto Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 94/25/EK (4).

| (3) | Ar Īstenošanas lēmumu C(2015) 8736 CEN un Cenelec tika arī iesniegts pieprasījums pārskatīt standartus, kuru atsauces ir publicētas ar Komisijas Paziņojumu 2015/C 087/01 (5). |
| --- | --- |

(3)

Ar Īstenošanas lēmumu C(2015) 8736 CEN un Cenelec tika arī iesniegts pieprasījums pārskatīt standartus, kuru atsauces ir publicētas ar Komisijas Paziņojumu 2015/C 087/01 (5).

| (4) | Pamatojoties uz Īstenošanas lēmumā C(2015) 8736 pausto prasījumu, CEN un Cenelec pārskatīja saskaņoto standartu EN ISO 11105:2017, uz kuru atsauce ir publicēta ar Komisijas Paziņojumu 2018/C 209/05 (6). Tā rezultātā tika pieņemts saskaņotais standarts EN ISO 11105:2020 “Mazizmēra kuģi. Benzīna motora un/vai benzīna tvertnes nodalījumu ventilācija”. |
| --- | --- |

(4)

Pamatojoties uz Īstenošanas lēmumā C(2015) 8736 pausto prasījumu, CEN un Cenelec pārskatīja saskaņoto standartu EN ISO 11105:2017, uz kuru atsauce ir publicēta ar Komisijas Paziņojumu 2018/C 209/05 (6). Tā rezultātā tika pieņemts saskaņotais standarts EN ISO 11105:2020 “Mazizmēra kuģi. Benzīna motora un/vai benzīna tvertnes nodalījumu ventilācija”.

| (5) | Komisija kopā ar CEN ir novērtējusi, vai CEN izstrādātais saskaņotais standarts EN ISO 11105:2020 atbilst Īstenošanas lēmumā C(2015) 8736 izklāstītajam pieprasījumam. |
| --- | --- |

(5)

Komisija kopā ar CEN ir novērtējusi, vai CEN izstrādātais saskaņotais standarts EN ISO 11105:2020 atbilst Īstenošanas lēmumā C(2015) 8736 izklāstītajam pieprasījumam.

| (6) | Lai nepieļautu sprādzienbīstamu gāzu uzkrāšanos minētajos nodalījumos, standartā EN ISO 11105:2020 izklāstītas prasības par ventilācijas uzstādīšanu benzīna motora un benzīna tvertnes nodalījumos uz atpūtas kuģiem, kuros piedziņai, elektroenerģijas ražošanai vai mehāniskās jaudas iegūšanai izmanto benzīna motoru(-s). |
| --- | --- |

(6)

Lai nepieļautu sprādzienbīstamu gāzu uzkrāšanos minētajos nodalījumos, standartā EN ISO 11105:2020 izklāstītas prasības par ventilācijas uzstādīšanu benzīna motora un benzīna tvertnes nodalījumos uz atpūtas kuģiem, kuros piedziņai, elektroenerģijas ražošanai vai mehāniskās jaudas iegūšanai izmanto benzīna motoru(-s).

| (7) | Standarts EN ISO 11105:2020 atbilst pamatprasībām, kuras bija paredzēts aptvert un kuras ir izklāstītas Direktīvas 2013/53/ES 4. panta 1. punktā, kā arī minētās direktīvas I pielikuma A daļas 5.1.2. un 5.2.2. punktā. Tāpēc ir lietderīgi atsauci uz minēto standartu publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

(7)

Standarts EN ISO 11105:2020 atbilst pamatprasībām, kuras bija paredzēts aptvert un kuras ir izklāstītas Direktīvas 2013/53/ES 4. panta 1. punktā, kā arī minētās direktīvas I pielikuma A daļas 5.1.2. un 5.2.2. punktā. Tāpēc ir lietderīgi atsauci uz minēto standartu publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

| (8) | Standartam EN ISO 11105:2020 ir jāaizstāj standarts EN ISO 11105:2017. Tāpēc atsauce uz saskaņoto standartu EN ISO 11105:2017 no Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijas ir jāatsauc. |
| --- | --- |

(8)

Standartam EN ISO 11105:2020 ir jāaizstāj standarts EN ISO 11105:2017. Tāpēc atsauce uz saskaņoto standartu EN ISO 11105:2017 no Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijas ir jāatsauc.

| (9) | Lai dotu ražotājiem pietiekami daudz laika sagatavoties standarta EN ISO 11105:2020 piemērošanai, standarta EN ISO 11105:2017 atsauces atsaukšana ir jāatliek. |
| --- | --- |

(9)

Lai dotu ražotājiem pietiekami daudz laika sagatavoties standarta EN ISO 11105:2020 piemērošanai, standarta EN ISO 11105:2017 atsauces atsaukšana ir jāatliek.

| (10) | Standartam EN ISO 11105:2020 arī ir jāaizstāj standarts EN ISO 9097:2017 “Mazizmēra kuģi. Elektriskie ventilatori”, uz kuru atsauce ir publicēta ar Paziņojumu 2018/C 209/05. Standarts EN ISO 9097:2017 paredz vispārīgās prasības par elektriskajiem ventilatoriem, kas uzstādīti uz atpūtas kuģiem. Tāpēc atsauce uz saskaņoto standartu EN ISO 9097:2017 no Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijas ir jāatsauc. |
| --- | --- |

(10)

Standartam EN ISO 11105:2020 arī ir jāaizstāj standarts EN ISO 9097:2017 “Mazizmēra kuģi. Elektriskie ventilatori”, uz kuru atsauce ir publicēta ar Paziņojumu 2018/C 209/05. Standarts EN ISO 9097:2017 paredz vispārīgās prasības par elektriskajiem ventilatoriem, kas uzstādīti uz atpūtas kuģiem. Tāpēc atsauce uz saskaņoto standartu EN ISO 9097:2017 no Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijas ir jāatsauc.

| (11) | Komisijas Īstenošanas lēmuma (ES) 2019/919 (7) I pielikumā ir uzskaitītas atsauces uz saskaņotajiem standartiem, uz kuru pamata prezumē atbilstību Direktīvai 2013/53/ES. Atsauce uz saskaņoto standartu EN ISO 11105:2020 būtu jāiekļauj minētā īstenošanas lēmuma I pielikumā. |
| --- | --- |

(11)

Komisijas Īstenošanas lēmuma (ES) 2019/919 (7) I pielikumā ir uzskaitītas atsauces uz saskaņotajiem standartiem, uz kuru pamata prezumē atbilstību Direktīvai 2013/53/ES. Atsauce uz saskaņoto standartu EN ISO 11105:2020 būtu jāiekļauj minētā īstenošanas lēmuma I pielikumā.

| (12) | Īstenošanas lēmuma (ES) 2019/919 II pielikumā ir uzskaitītas atsauces uz saskaņotajiem standartiem, kas izstrādāti Direktīvas 2013/53/ES īstenošanas vajadzībām un kas ir atsaukti no Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša. Atsauce uz saskaņoto standartu EN ISO 11105:2017 un EN ISO 9097:2017 būtu jāiekļauj minētā īstenošanas lēmuma II pielikumā. |
| --- | --- |

(12)

Īstenošanas lēmuma (ES) 2019/919 II pielikumā ir uzskaitītas atsauces uz saskaņotajiem standartiem, kas izstrādāti Direktīvas 2013/53/ES īstenošanas vajadzībām un kas ir atsaukti no Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša. Atsauce uz saskaņoto standartu EN ISO 11105:2017 un EN ISO 9097:2017 būtu jāiekļauj minētā īstenošanas lēmuma II pielikumā.

| (13) | Tāpēc Īstenošanas lēmums (ES) 2019/919 būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(13)

Tāpēc Īstenošanas lēmums (ES) 2019/919 būtu attiecīgi jāgroza.

| (14) | No dienas, kad Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēta atsauce uz saskaņoto standartu, tāda standarta ievērošana ļauj izdarīt prezumpciju par atbilstību attiecīgajām Savienības saskaņošanas tiesību aktos noteiktajām pamatprasībām. Tāpēc šim lēmumam būtu jāstājas spēkā tā publicēšanas dienā, |
| --- | --- |

(14)

No dienas, kad Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēta atsauce uz saskaņoto standartu, tāda standarta ievērošana ļauj izdarīt prezumpciju par atbilstību attiecīgajām Savienības saskaņošanas tiesību aktos noteiktajām pamatprasībām. Tāpēc šim lēmumam būtu jāstājas spēkā tā publicēšanas dienā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Īstenošanas lēmumu (ES) 2019/919 groza šādi:

| 1) | lēmuma I pielikumu groza saskaņā ar šā lēmuma I pielikumu; |
| --- | --- |

1)

lēmuma I pielikumu groza saskaņā ar šā lēmuma I pielikumu;

| 2) | lēmuma II pielikumu groza saskaņā ar šā lēmuma II pielikumu. |
| --- | --- |

2)

lēmuma II pielikumu groza saskaņā ar šā lēmuma II pielikumu.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

II pielikuma 2. punktu piemēro no 2022. gada 1. augusta.

Briselē, 2021. gada 1. februārī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 316, 14.11.2012., 12. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/53/ES (2013. gada 20. novembris) par atpūtas kuģiem un ūdens motocikliem un ar ko atceļ Direktīvu 94/25/EK (OV L 354, 28.12.2013., 90. lpp.).

2

(3)  Komisijas Īstenošanas lēmums C(2015) 8736 (2015. gada 15. decembris) par standartizācijas pieprasījumu Eiropas Standartizācijas komitejai un Eiropas Elektrotehnikas standartizācijas komitejai attiecībā uz atpūtas kuģiem un ūdens motocikliem, lai atbalstītu Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 20. novembra Direktīvu 2013/53/ES par atpūtas kuģiem un ūdens motocikliem un ar ko atceļ Direktīvu 94/25/EK.

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 94/25/EK (1994. gada 16. jūnijs) par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz izpriecu kuģiem (OV L 164, 30.6.1994., 15. lpp.).

4

(5)  Komisijas paziņojums saistībā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 1994. gada 16. jūnija Direktīvas 94/25/EK par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz izpriecu kuģiem īstenošanu (Saskaņoto standartu nosaukumu un numuru publicēšana saskaņā ar Savienības saskaņošanas tiesību aktiem) (OV C 87, 13.3.2015., 1. lpp.).

5

(6)  Komisijas paziņojums, kas sagatavots, īstenojot Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2013/53/ES par atpūtas kuģiem un ūdens motocikliem un ar ko atceļ Direktīvu 94/25/EK (Saskaņoto standartu nosaukumu un numuru publicēšana saskaņā ar Savienības saskaņošanas tiesību aktiem) (OV C 209, 15.6.2018., 137. lpp.).

6

(7)  Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2019/919 (2019. gada 4. jūnijs) par atpūtas kuģu un ūdens motociklu saskaņotajiem standartiem, kas izstrādāti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2013/53/ES īstenošanas vajadzībām (OV L 146, 5.6.2019., 106. lpp.).

7

---

I PIELIKUMS

Īstenošanas lēmuma (ES) 2019/919 I pielikumā pievieno šādu 34. ierakstu:

| Nr. | Atsauce uz standartu |
| --- | --- |
| “34. | EN ISO 11105:2020 |
| | Mazizmēra kuģi. Benzīna motora un/vai benzīna tvertnes nodalījuma ventilācija” |

Nr.

Atsauce uz standartu

“34.

EN ISO 11105:2020

Mazizmēra kuģi. Benzīna motora un/vai benzīna tvertnes nodalījuma ventilācija”

---

II PIELIKUMS

Īstenošanas lēmuma (ES) 2019/919 II pielikumu groza šādi:

| 1) | pievieno šādu 31. ierakstu:






  Nr. | Atsauce uz standartu |
| --- | --- | --- |
| “31. | EN ISO 9097:2017
  Mazizmēra kuģi. Elektriskie ventilatori” |

1)

pievieno šādu 31. ierakstu:

Nr.

Atsauce uz standartu

“31.

EN ISO 9097:2017

Mazizmēra kuģi. Elektriskie ventilatori”

| 2) | pievieno šādu 32. ierakstu:






  Nr. | Atsauce uz standartu |
| --- | --- | --- |
| “32. | EN ISO 11105:2017
  Mazizmēra kuģi. Benzīna motora un/vai benzīna tvertnes nodalījuma ventilācija” |

2)

pievieno šādu 32. ierakstu:

Nr.

Atsauce uz standartu

“32.

EN ISO 11105:2017

Mazizmēra kuģi. Benzīna motora un/vai benzīna tvertnes nodalījuma ventilācija”

---