# Euroopa Liidu C 91/2017

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 91 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 60. Aastakäik23. märts 2017 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 91

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

60. Aastakäik23. märts 2017

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | III   Ettevalmistavad aktid |
| | KONTROLLIKODA |
| 2017/C 91/01 | Arvamus nr 1/2017 (vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 322) teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ja millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2012/2002 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1305/2013, (EL) nr 1306/2013, (EL) nr 1307/2013, (EL) nr 1308/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014, (EL) nr 283/2014 ja (EL) nr 652/2014 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsust 541/2014/EL – Finantsmääruse – Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 ( ELT L 298, 26.10.2012, lk 1 ) – läbivaatamine | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

III   Ettevalmistavad aktid

KONTROLLIKODA

2017/C 91/01

Arvamus nr 1/2017 (vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 322) teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ja millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2012/2002 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1305/2013, (EL) nr 1306/2013, (EL) nr 1307/2013, (EL) nr 1308/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014, (EL) nr 283/2014 ja (EL) nr 652/2014 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsust 541/2014/EL – Finantsmääruse – Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 ( ELT L 298, 26.10.2012, lk 1 ) – läbivaatamine

(vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 322)

1

---

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

III Ettevalmistavad aktid

KONTROLLIKODA

| 23.3.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 91/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 91/1

---

ARVAMUS nr 1/2017

(vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 322)

teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ja millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2012/2002 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1305/2013, (EL) nr 1306/2013, (EL) nr 1307/2013, (EL) nr 1308/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014, (EL) nr 283/2014 ja (EL) nr 652/2014 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsust 541/2014/EL“

Finantsmääruse – Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) – läbivaatamine

(2017/C 91/01)

SISUKORD

| | Punkt | Lk |
| --- | --- | --- |
| ÜLEVAADE | I–IX | 3 |
| SISSEJUHATUS | 1–4 | 4 |
| ETTEPANEKU ALUS | 5–6 | 4 |
| Mõjuhindamine | 5–6 | 4 |
| PEAMISED TEEMAD, MIDA KOMISJONI ETTEPANEKUS EI KÄSITLETA | 7–27 | 5 |
| Juhtimine | 7–15 | 5 |
| Ühtne vastutusaruanne | 7–11 | 5 |
| Veamäära hinnangu avaldamine | 12–13 | 6 |
| Auditikomitee | 14–15 | 6 |
| Välisaudit | 16–27 | 6 |
| Kontrollikoja juurdepääsuõigus | 16–17 | 6 |
| Kontrollikoja aastaaruanne | 18–20 | 6 |
| Kontrollikoja eriaruanded | 21–22 | 7 |
| Ametid ning avaliku ja erasektori partnerlused (ELi asutused) | 23–27 | 7 |
| KOMISJONI MUUDATUSETTEPANEKUD | 28–108 | 7 |
| Lihtsustamine ELi vahendite saajate kasuks | 28–34 | 7 |
| Ühe eeskirjade kogumi kohaldamine hübriidmeetmete või meetmete või vahendite kombinatsiooni suhtes | 35–41 | 8 |
| Finantssekkumised | 42–50 | 9 |
| Eelarve paindlikkus | 51–63 | 11 |
| Usaldusfondid | 64–68 | 12 |
| Sihtotstarbeline tulu | 69–76 | 13 |
| Täidetud tingimustel või saavutatud tulemustel põhinevad maksed | 77–84 | 14 |
| Tulemusraamistik | 85–89 | 14 |
| Aruandluse ühtlustamine | 90–99 | 15 |
| Auditeerimiskord | 100–108 | 17 |
| Kolmanda isiku audititele tuginemine | 100–105 | 17 |
| Auditeerimiseeskirjad ja -menetlused | 106–108 | 17 |
| MUUD KÜSIMUSED | 109–148 | 18 |
| Raamatupidamise aastaaruanne | 109–112 | 18 |
| Ettevõtte sponsorlus | 113–116 | 18 |
| Teenustaseme kokkulepped | 117–119 | 19 |
| Hanke-eeskirjad | 120–123 | 19 |
| Finantsrikkumiste uurimise toimkonna liitmine varajase avastamise ja kõrvalejätmise süsteemi komisjoniga | 124–128 | 20 |
| Investorite diferentseeritud kohtlemine | 129–131 | 21 |
| Koostöös liikmesriikidega rakendatavate rahastamisvahendite rahastamiskõlblikkusperioodi muutmine | 132–133 | 21 |
| Tagasinõudmiseeskirjad | 134–136 | 21 |
| Aktiivse põllumajandustootja staatus | 137–139 | 21 |
| Noorte põllumajandustootjate toetus | 140–142 | 22 |
| Mõisted | 143–148 | 22 |
| I LISA. KOMISJONI MUUDETUD TEKST JA KONTROLLIKOJA ETTEPANEKUD | | 24 |
| II LISA. ARUANDLUS | | 28 |

Punkt

Lk

ÜLEVAADE

I–IX

3

SISSEJUHATUS

1–4

4

ETTEPANEKU ALUS

5–6

4

Mõjuhindamine

5–6

4

PEAMISED TEEMAD, MIDA KOMISJONI ETTEPANEKUS EI KÄSITLETA

7–27

5

Juhtimine

7–15

5

Ühtne vastutusaruanne

7–11

5

Veamäära hinnangu avaldamine

12–13

6

Auditikomitee

14–15

6

Välisaudit

16–27

6

Kontrollikoja juurdepääsuõigus

16–17

6

Kontrollikoja aastaaruanne

18–20

6

Kontrollikoja eriaruanded

21–22

7

Ametid ning avaliku ja erasektori partnerlused (ELi asutused)

23–27

7

KOMISJONI MUUDATUSETTEPANEKUD

28–108

7

Lihtsustamine ELi vahendite saajate kasuks

28–34

7

Ühe eeskirjade kogumi kohaldamine hübriidmeetmete või meetmete või vahendite kombinatsiooni suhtes

35–41

8

Finantssekkumised

42–50

9

Eelarve paindlikkus

51–63

11

Usaldusfondid

64–68

12

Sihtotstarbeline tulu

69–76

13

Täidetud tingimustel või saavutatud tulemustel põhinevad maksed

77–84

14

Tulemusraamistik

85–89

14

Aruandluse ühtlustamine

90–99

15

Auditeerimiskord

100–108

17

Kolmanda isiku audititele tuginemine

100–105

17

Auditeerimiseeskirjad ja -menetlused

106–108

17

MUUD KÜSIMUSED

109–148

18

Raamatupidamise aastaaruanne

109–112

18

Ettevõtte sponsorlus

113–116

18

Teenustaseme kokkulepped

117–119

19

Hanke-eeskirjad

120–123

19

Finantsrikkumiste uurimise toimkonna liitmine varajase avastamise ja kõrvalejätmise süsteemi komisjoniga

124–128

20

Investorite diferentseeritud kohtlemine

129–131

21

Koostöös liikmesriikidega rakendatavate rahastamisvahendite rahastamiskõlblikkusperioodi muutmine

132–133

21

Tagasinõudmiseeskirjad

134–136

21

Aktiivse põllumajandustootja staatus

137–139

21

Noorte põllumajandustootjate toetus

140–142

22

Mõisted

143–148

22

I LISA. KOMISJONI MUUDETUD TEKST JA KONTROLLIKOJA ETTEPANEKUD

24

II LISA. ARUANDLUS

28

EUROOPA LIIDU KONTROLLIKODA,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 322, koos Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepinguga, eriti selle artikliga 106a,

võttes arvesse ettepanekut Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse kohta, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ja millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2012/2002 (1) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EL) nr 1296/2013, (2) (EL) nr 1301/2013, (3) (EL) nr 1303/2013, (4) (EL) nr 1304/2013, (5) (EL) nr 1305/2013, (6) (EL) nr 1306/2013, (7) (EL) nr 1307/2013, (8) (EL) nr 1308/2013, (9) (EL) nr 1309/2013, (10) (EL) nr 1316/2013, (11) (EL) nr 223/2014, (12) (EL) nr 283/2014 (13) ja (EL) nr 652/2014 (14) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsust nr 541/2014/EL (15)
   (16),

võttes arvesse nõukogu esitatud arvamuse taotlust eelmainitud ettepaneku kohta, mille kontrollikoda sai 9. detsembril 2016,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE ARVAMUSE:

ÜLEVAADE

| I. | Finantsmääruses on sätestatud põhimõtted ja menetlused Euroopa Liidu (EL) eelarve loomiseks ja kasutamiseks ning ELi vahendite kontrollimiseks. |
| --- | --- |

I.

Finantsmääruses on sätestatud põhimõtted ja menetlused Euroopa Liidu (EL) eelarve loomiseks ja kasutamiseks ning ELi vahendite kontrollimiseks.

| II. | Kontrollikoda on seisukohal, et komisjon peaks kasutama finantsmääruse läbivaatamise protsessi selleks, et viia oma praegune juhtimiskord kooskõlla rahvusvahelise parima tavaga. Eelkõige peatub kontrollikoda integreeritud aruandluse, veamäära arvutamise ja auditikomitee teemadel (punktid 7–15). |
| --- | --- |

II.

Kontrollikoda on seisukohal, et komisjon peaks kasutama finantsmääruse läbivaatamise protsessi selleks, et viia oma praegune juhtimiskord kooskõlla rahvusvahelise parima tavaga. Eelkõige peatub kontrollikoda integreeritud aruandluse, veamäära arvutamise ja auditikomitee teemadel (punktid 7–15).

| III. | Komisjon teeb ettepaneku muuta kontrollikoja eriaruannete esitamist viisil, mis vähendab kontrollikoja hinnangul nende lugejasõbralikkust. Kontrollikoda on mures katse pärast reguleerida küsimust, mis on tema autonoomsuse seisukohalt keskse tähtsusega (punktid 18–22). |
| --- | --- |

III.

Komisjon teeb ettepaneku muuta kontrollikoja eriaruannete esitamist viisil, mis vähendab kontrollikoja hinnangul nende lugejasõbralikkust. Kontrollikoda on mures katse pärast reguleerida küsimust, mis on tema autonoomsuse seisukohalt keskse tähtsusega (punktid 18–22).

| IV. | Kontrollikoda toetab üldiselt ELi vahendite saajate tarvis kavandatud lihtsustusi (punktid 28–34) ja soovitab komisjonil selgitada eelarve täitmise meetodite või vahendite kombineerimise ettepanekuid (punktid 35–41). Kontrollikoda märgib, et rahastamisvahendites kavandatavad muudatused on potentsiaalselt positiivsed, kuid neid tuleb täpsustada (punktid 42–50). |
| --- | --- |

IV.

Kontrollikoda toetab üldiselt ELi vahendite saajate tarvis kavandatud lihtsustusi (punktid 28–34) ja soovitab komisjonil selgitada eelarve täitmise meetodite või vahendite kombineerimise ettepanekuid (punktid 35–41). Kontrollikoda märgib, et rahastamisvahendites kavandatavad muudatused on potentsiaalselt positiivsed, kuid neid tuleb täpsustada (punktid 42–50).

| V. | Komisjon kavandab eelarve haldamise toimingutes põhjalike muudatuste tegemist, küsimata, kas praegused mehhanismid oleksid endiselt asjakohased. Kontrollikoda leiab, et eelarvekorda saaks märgatavalt lihtsustada (punktid 51–63). Kontrollikoda ei toeta sihtotstarbelise tulu kasutamises kavandatud muudatuste tegemist ja peab sihtotstarbelise sisetulu kategooria säilitamist ebavajalikuks (punktid 69–76). |
| --- | --- |

V.

Komisjon kavandab eelarve haldamise toimingutes põhjalike muudatuste tegemist, küsimata, kas praegused mehhanismid oleksid endiselt asjakohased. Kontrollikoda leiab, et eelarvekorda saaks märgatavalt lihtsustada (punktid 51–63). Kontrollikoda ei toeta sihtotstarbelise tulu kasutamises kavandatud muudatuste tegemist ja peab sihtotstarbelise sisetulu kategooria säilitamist ebavajalikuks (punktid 69–76).

| VI. | Usaldusfondide kasutamise enneaegne laiendamine sisepoliitikale tekitab probleeme seoses halduse, kulude ja aruandlusega (punktid 64–68). |
| --- | --- |

VI.

Usaldusfondide kasutamise enneaegne laiendamine sisepoliitikale tekitab probleeme seoses halduse, kulude ja aruandlusega (punktid 64–68).

| VII. | Kontrollikoda toetab täidetud tingimustel või saavutatud tulemustel põhinevate maksete laiemat kasutamist ning palub kavandatud tulemusraamistikku täpsemalt kirjeldada (punktid 77–89). |
| --- | --- |

VII.

Kontrollikoda toetab täidetud tingimustel või saavutatud tulemustel põhinevate maksete laiemat kasutamist ning palub kavandatud tulemusraamistikku täpsemalt kirjeldada (punktid 77–89).

| VIII. | Ehkki kontrollikoda tervitab komisjoni koostatavate aruannete konsolideerimise plaani, leiab ta, et selliste muudatuste mõju ei ole täiel määral hinnatud. Komisjoni kavandatud „integreeritud finantsaruandluse pakett“ oleks tuhandeid lehekülgi pikk ja sisaldaks märkimisväärset dubleerimist (punktid 90–99). |
| --- | --- |

VIII.

Ehkki kontrollikoda tervitab komisjoni koostatavate aruannete konsolideerimise plaani, leiab ta, et selliste muudatuste mõju ei ole täiel määral hinnatud. Komisjoni kavandatud „integreeritud finantsaruandluse pakett“ oleks tuhandeid lehekülgi pikk ja sisaldaks märkimisväärset dubleerimist (punktid 90–99).

| IX. | Kontrollikoda puudutab ka teisi kavandatud muudatusi, mida seletuskirjas välja ei tooda, sealhulgas valdkondlikes eeskirjades kavandatavatest muudatustest tulenevaid küsimusi (punktid 109–148). |
| --- | --- |

IX.

Kontrollikoda puudutab ka teisi kavandatud muudatusi, mida seletuskirjas välja ei tooda, sealhulgas valdkondlikes eeskirjades kavandatavatest muudatustest tulenevaid küsimusi (punktid 109–148).

SISSEJUHATUS

| 1. | Finantsmääruses sätestatakse Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavad põhimõtted. Selle ülevaatamine mõjutab eelarve koostamise ning vahendite kasutamise protsessi, andes võimaluse ELi finantsjuhtimist parandada. |
| --- | --- |

1.

Finantsmääruses sätestatakse Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavad põhimõtted. Selle ülevaatamine mõjutab eelarve koostamise ning vahendite kasutamise protsessi, andes võimaluse ELi finantsjuhtimist parandada.

| 2. | Mõningad komisjoni kavandatavad muudatused, nagu lihtsustatud vormis toetuste ja maksete kasutamine tingimuste või eesmärkide alusel kõigi eelarve täitmise viiside raames, võivad ELi vahendite haldamist ja saamist lihtsustada. Paljud muudatused kajastavad kontrollikoja viimastes aastaaruannetes antud soovitusi. Üksikasjalikud eeskirjad ei asenda aga usaldusväärset juhtimist ja haldamist. Selleks, et muudatused oleksid tulemuslikud, tuleb vastutavatel töötajatel need ellu viia ja juhtorganitel nende üle järelevalvet teha. |
| --- | --- |

2.

Mõningad komisjoni kavandatavad muudatused, nagu lihtsustatud vormis toetuste ja maksete kasutamine tingimuste või eesmärkide alusel kõigi eelarve täitmise viiside raames, võivad ELi vahendite haldamist ja saamist lihtsustada. Paljud muudatused kajastavad kontrollikoja viimastes aastaaruannetes antud soovitusi. Üksikasjalikud eeskirjad ei asenda aga usaldusväärset juhtimist ja haldamist. Selleks, et muudatused oleksid tulemuslikud, tuleb vastutavatel töötajatel need ellu viia ja juhtorganitel nende üle järelevalvet teha.

| 3. | Komisjon kirjeldab oma ettepanekut kui ettepanekut „üldiste finantseeskirjade põhjaliku läbivaatamise kohta, millega kaasnevad vastavad muudatused valdkondlikes finantseeskirjades (...)“ (17). Samuti märgitakse, et see aitab saavutada mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamise kaht peamist eesmärki: lihtsustamist ja paindlikkust. Ettepanekus esitatakse arvukalt põhjalikke muudatusi eelkõige järgmistel teemadel:






  — | toetused (punktid 28–34), |
| --- | --- | --- |

3.

Komisjon kirjeldab oma ettepanekut kui ettepanekut „üldiste finantseeskirjade põhjaliku läbivaatamise kohta, millega kaasnevad vastavad muudatused valdkondlikes finantseeskirjades (...)“ (17). Samuti märgitakse, et see aitab saavutada mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamise kaht peamist eesmärki: lihtsustamist ja paindlikkust. Ettepanekus esitatakse arvukalt põhjalikke muudatusi eelkõige järgmistel teemadel:

—

toetused (punktid 28–34),

| — | finantssekkumised (punktid 42–50), |
| --- | --- |

—

finantssekkumised (punktid 42–50),

| — | eelarvetoimingud (punktid 51–63), |
| --- | --- |

—

eelarvetoimingud (punktid 51–63),

| — | tulemustel põhinevad maksed (punktid 77–84), |
| --- | --- |

—

tulemustel põhinevad maksed (punktid 77–84),

| — | aruandlus (punktid 90–99). |
| --- | --- |

—

aruandlus (punktid 90–99).

| 4. | Käesoleva arvamuse esimeses osas (punktid 7–27) käsitletakse teemasid, mida kontrollikoja arvates oleks tulnud finantsmääruse ettepanekus kajastada. Punktides 28–148 käsitletakse komisjoni kavandatavaid muudatusi, lähtudes seletuskirja ülesehitusest. |
| --- | --- |

4.

Käesoleva arvamuse esimeses osas (punktid 7–27) käsitletakse teemasid, mida kontrollikoja arvates oleks tulnud finantsmääruse ettepanekus kajastada. Punktides 28–148 käsitletakse komisjoni kavandatavaid muudatusi, lähtudes seletuskirja ülesehitusest.

ETTEPANEKU ALUS

Mõjuhindamine

| 5. | Institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppe kohaselt peab komisjon tegema mõjuhindamisi nii seadusandlike kui ka muude algatuste, delegeeritud õigusaktide ja rakendusmeetmete kohta, millel on eelduste kohaselt märkimisväärne majanduslik, keskkonnaalane või sotsiaalne mõju. Kontrollikoda on seisukohal, et komisjon oleks pidanud enne ettepaneku avaldamist tegema mõjuhindamise (18). |
| --- | --- |

5.

Institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppe kohaselt peab komisjon tegema mõjuhindamisi nii seadusandlike kui ka muude algatuste, delegeeritud õigusaktide ja rakendusmeetmete kohta, millel on eelduste kohaselt märkimisväärne majanduslik, keskkonnaalane või sotsiaalne mõju. Kontrollikoda on seisukohal, et komisjon oleks pidanud enne ettepaneku avaldamist tegema mõjuhindamise (18).

| 6. | Institutsioonidevahelise kokkuleppe eesmärgi saavutamisele kaasaaitamiseks teeb kontrollikoda ettepaneku kehtestada finantsmääruses nõue teha mõjuhindamisi nii seadusandlike kui ka muude algatuste, delegeeritud õigusaktide ja rakendusmeetmete kohta, millel on eelduste kohaselt märkimisväärne majanduslik, keskkonnaalane või sotsiaalne mõju. |
| --- | --- |

6.

Institutsioonidevahelise kokkuleppe eesmärgi saavutamisele kaasaaitamiseks teeb kontrollikoda ettepaneku kehtestada finantsmääruses nõue teha mõjuhindamisi nii seadusandlike kui ka muude algatuste, delegeeritud õigusaktide ja rakendusmeetmete kohta, millel on eelduste kohaselt märkimisväärne majanduslik, keskkonnaalane või sotsiaalne mõju.

PEAMISED TEEMAD, MIDA KOMISJONI ETTEPANEKUS EI KÄSITLETA

Juhtimine

   (19)

Ühtne vastutusaruanne

| 7. | Komisjon ei rakenda ühtki tunnustatud juhtimisraamistikku ega märgi oma aastaaruannetes, mil määral sellist raamistikku järgitakse (20). Aruanded koostatakse rahvusvaheliste avaliku sektori raamatupidamisstandardite kohaselt, kuid puudub täiendav aruanne, mis annaks üldise ülevaate komisjoni juhtimise, tulemuste ja strateegia kohta, võrreldes neid eesmärkide saavutamise riskidega. Komisjon esitab ebaseaduslike ja eeskirjadevastaselt tehtud tehingute hinnangulise määra (vt ka punkt 12) iga-aastases haldus- ja tulemusaruandes (kuni 2015. aastani „koondaruanne“), kuid see edastatakse sidusrühmadele, k.a kontrollikojale, pärast iga-aastase auditi lõpuleviimist. Teave on hajutatud (ja mõnikord korduv) terve aasta vältel esitatavates erinevates komisjoni ja peadirektoraatide tasandi dokumentides (sageli esitatakse dokumendid liiga hilja, et neid saaks aastaaruannete auditis arvesse võtta või kontrollikoja aastaaruandes käsitleda). |
| --- | --- |

7.

Komisjon ei rakenda ühtki tunnustatud juhtimisraamistikku ega märgi oma aastaaruannetes, mil määral sellist raamistikku järgitakse (20). Aruanded koostatakse rahvusvaheliste avaliku sektori raamatupidamisstandardite kohaselt, kuid puudub täiendav aruanne, mis annaks üldise ülevaate komisjoni juhtimise, tulemuste ja strateegia kohta, võrreldes neid eesmärkide saavutamise riskidega. Komisjon esitab ebaseaduslike ja eeskirjadevastaselt tehtud tehingute hinnangulise määra (vt ka punkt 12) iga-aastases haldus- ja tulemusaruandes (kuni 2015. aastani „koondaruanne“), kuid see edastatakse sidusrühmadele, k.a kontrollikojale, pärast iga-aastase auditi lõpuleviimist. Teave on hajutatud (ja mõnikord korduv) terve aasta vältel esitatavates erinevates komisjoni ja peadirektoraatide tasandi dokumentides (sageli esitatakse dokumendid liiga hilja, et neid saaks aastaaruannete auditis arvesse võtta või kontrollikoja aastaaruandes käsitleda).

| 8. | Kontrollikoda on seisukohal, et komisjon peaks kasutama finantsmääruse läbivaatamise protsessi kui võimalust oma praegust juhtimiskorda ajakohastada. Finantsmääruse ettepanek näeb ette mõningate juhtimisalaste muudatuste tegemist, kuid need ei ole alati kooskõlas rahvusvahelise parima tavaga, samuti ei käsitleta ettepanekus mõningaid juhtimise põhielemente. |
| --- | --- |

8.

Kontrollikoda on seisukohal, et komisjon peaks kasutama finantsmääruse läbivaatamise protsessi kui võimalust oma praegust juhtimiskorda ajakohastada. Finantsmääruse ettepanek näeb ette mõningate juhtimisalaste muudatuste tegemist, kuid need ei ole alati kooskõlas rahvusvahelise parima tavaga, samuti ei käsitleta ettepanekus mõningaid juhtimise põhielemente.

| 9. | Komisjon peaks aruandlust optimeerima, esitades ühtse vastutusaruande (eelistatavalt) või aruandluspaketi. Eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile tuleks edastada sõnaselge koonddokument, milles komisjon annab aru oma tegevusest, eelarve kasutamisest ja saavutatud tulemustest. Kontrollikoda peab positiivseks komisjoni kava koondada erinevad aruanded integreeritud finantsaruandluse paketti. Et aga pakett kujutaks endast ühtset vastutusaruannet (ja moodustaks tõepoolest integreeritud paketi), tuleks:






  — | selles vältida dubleerimist (näiteks integreeritud finantsaruandluse paketis käsitletakse korrektsioone ja tagasimaksenõudeid viies eri kohas); |
| --- | --- | --- |

9.

Komisjon peaks aruandlust optimeerima, esitades ühtse vastutusaruande (eelistatavalt) või aruandluspaketi. Eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile tuleks edastada sõnaselge koonddokument, milles komisjon annab aru oma tegevusest, eelarve kasutamisest ja saavutatud tulemustest. Kontrollikoda peab positiivseks komisjoni kava koondada erinevad aruanded integreeritud finantsaruandluse paketti. Et aga pakett kujutaks endast ühtset vastutusaruannet (ja moodustaks tõepoolest integreeritud paketi), tuleks:

—

selles vältida dubleerimist (näiteks integreeritud finantsaruandluse paketis käsitletakse korrektsioone ja tagasimaksenõudeid viies eri kohas);

| — | esitada see audiitoritele ühtse paketina; |
| --- | --- |

—

esitada see audiitoritele ühtse paketina;

| — | selles esitada põhjalik (kuid mitte kõikehõlmav) ülevaade aasta tegevuse kohta. |
| --- | --- |

—

selles esitada põhjalik (kuid mitte kõikehõlmav) ülevaade aasta tegevuse kohta.

| 10. | Nagu kontrollikoda soovitas oma eriaruandes nr 27/2016, peaks selline aruanne sisaldama:






  — | presidendi aruannet; |
| --- | --- | --- |

10.

Nagu kontrollikoda soovitas oma eriaruandes nr 27/2016, peaks selline aruanne sisaldama:

—

presidendi aruannet;

| — | teavet aasta tegevuse ja poliitikaeesmärkide saavutamise kohta; |
| --- | --- |

—

teavet aasta tegevuse ja poliitikaeesmärkide saavutamise kohta;

| — | tegevus- ja strateegiliste riskide arutelu; |
| --- | --- |

—

tegevus- ja strateegiliste riskide arutelu;

| — | aruannet mitterahaliste tulemuste kohta; |
| --- | --- |

—

aruannet mitterahaliste tulemuste kohta;

| — | juhtimisaruannet; |
| --- | --- |

—

juhtimisaruannet;

| — | auditikomitee rolli ja järeldusi käsitlevat aruannet; |
| --- | --- |

—

auditikomitee rolli ja järeldusi käsitlevat aruannet;

| — | aruannet rahanduse keskpika ja pikaajalise jätkusuutlikkuse kohta, vajaduse korral viidetega teistes aruannetes sisalduvale teabele. |
| --- | --- |

—

aruannet rahanduse keskpika ja pikaajalise jätkusuutlikkuse kohta, vajaduse korral viidetega teistes aruannetes sisalduvale teabele.

Osa sellest teabest on juba kättesaadav. II lisas on toodud olemasolevad aruanded, komisjoni ettepanek ja kontrollikoja ettepanek.

| 11. | Komisjon peaks esitama kõnealuse ühtse aruande või aruandluspaketi õigel ajal auditeerimiseks audiitorile, kes kontrollib selles esitatud muu teabe vastavust raamatupidamisteabele. Allpool käsitletakse komisjoni ettepanekutes võimalike muudatuste tegemist, mis parandaksid (ja ühtlustaksid) ELi aruandluse ülesehitust. |
| --- | --- |

11.

Komisjon peaks esitama kõnealuse ühtse aruande või aruandluspaketi õigel ajal auditeerimiseks audiitorile, kes kontrollib selles esitatud muu teabe vastavust raamatupidamisteabele. Allpool käsitletakse komisjoni ettepanekutes võimalike muudatuste tegemist, mis parandaksid (ja ühtlustaksid) ELi aruandluse ülesehitust.

Veamäära hinnangu avaldamine

| 12. | Kui õigusnormide rikkumise risk on suur, on parim tava (21) riski arutada ning kvantifitseerida selle ulatus ja tõenäoline mõju. Komisjonis töötab palju inimesi auditeerimise ja kontrolli alal, ning ka ELi õigusaktide kohaselt on vaja ELi eelarvet täitvatel asutustel kulusid põhjalikult kontrollida. Komisjoni selleteemalises aruandluses pööratakse märkimisväärset tähelepanu „parandusvõimele“ (võimalus lükata väljamaksetaotlused tagasi hoolimata nende komisjonipoolsest esialgsest heakskiitmisest), mitte tuvastatud vigade kvantifitseerimisele ja nende olemuse analüüsile. Seda käsitlevas põhidokumendis („ELi eelarve kaitsmine“) puudub prognoos esialgsetes või heakskiidetud väljamaksetaotlustes sisalduvate õigusnormide rikkumiste määra kohta. |
| --- | --- |

12.

Kui õigusnormide rikkumise risk on suur, on parim tava (21) riski arutada ning kvantifitseerida selle ulatus ja tõenäoline mõju. Komisjonis töötab palju inimesi auditeerimise ja kontrolli alal, ning ka ELi õigusaktide kohaselt on vaja ELi eelarvet täitvatel asutustel kulusid põhjalikult kontrollida. Komisjoni selleteemalises aruandluses pööratakse märkimisväärset tähelepanu „parandusvõimele“ (võimalus lükata väljamaksetaotlused tagasi hoolimata nende komisjonipoolsest esialgsest heakskiitmisest), mitte tuvastatud vigade kvantifitseerimisele ja nende olemuse analüüsile. Seda käsitlevas põhidokumendis („ELi eelarve kaitsmine“) puudub prognoos esialgsetes või heakskiidetud väljamaksetaotlustes sisalduvate õigusnormide rikkumiste määra kohta.

| 13. | Kontrollikoda soovitab lisada finantsmääruse ettepanekusse nõude, mille kohaselt peab komisjon (22) avaldama raamatupidamise aastaaruande või sellele lisatud teabe osana hinnangulise veamäära, võttes aluseks järjepideva metoodika, ning esitama selle teabe kontrollikojale koos esialgse raamatupidamise aastaaruandega (st ühtse vastutusaruande projektis). |
| --- | --- |

13.

Kontrollikoda soovitab lisada finantsmääruse ettepanekusse nõude, mille kohaselt peab komisjon (22) avaldama raamatupidamise aastaaruande või sellele lisatud teabe osana hinnangulise veamäära, võttes aluseks järjepideva metoodika, ning esitama selle teabe kontrollikojale koos esialgse raamatupidamise aastaaruandega (st ühtse vastutusaruande projektis).

Auditikomitee

| 14. | Parim tava avaliku sektori juhtorganite valdkonnas näeb ette auditikomitee või samalaadse rühma või funktsiooni loomist (23). Kontrollikoja hinnangul kaldub komisjoni auditi järelevalvekomitee parimast tavast kõrvale selle poolest, et vaid väike osa selle liikmeskonnast on institutsioonist sõltumatu (24) ning selle pädevus ei hõlma finantsaruandlust, õigusnormide rikkumist ja riskijuhtimist (25). |
| --- | --- |

14.

Parim tava avaliku sektori juhtorganite valdkonnas näeb ette auditikomitee või samalaadse rühma või funktsiooni loomist (23). Kontrollikoja hinnangul kaldub komisjoni auditi järelevalvekomitee parimast tavast kõrvale selle poolest, et vaid väike osa selle liikmeskonnast on institutsioonist sõltumatu (24) ning selle pädevus ei hõlma finantsaruandlust, õigusnormide rikkumist ja riskijuhtimist (25).

| 15. | Komisjon peaks kasutama finantsmääruse läbivaatamise võimalust, et kehtestada erinõuded rahalisi vahendeid haldavate ELi institutsioonide auditikomiteede loomiseks ja toimimiseks ning nende koosseisu ja tegevusulatuse rahvusvahelise parima tavaga kooskõlla viimiseks. |
| --- | --- |

15.

Komisjon peaks kasutama finantsmääruse läbivaatamise võimalust, et kehtestada erinõuded rahalisi vahendeid haldavate ELi institutsioonide auditikomiteede loomiseks ja toimimiseks ning nende koosseisu ja tegevusulatuse rahvusvahelise parima tavaga kooskõlla viimiseks.

Välisaudit

Kontrollikoja juurdepääsuõigus

| 16. | On oluline, et auditi läbiviimiseks vajalik teave oleks kontrollikojale kättesaadavaks tehtud õigel ajal ja tõhusalt. Kontrollikoda vajab otsest juurdepääsu andmetele koos võimalusega andmeid enda ruumides analüüsida, kasutades selleks vajaduse korral enda andmeanalüüsi vahendeid. Dokumendid, mis kontrollikojal läbi vaadata tuleb, tuleks teha varakult (juba projekti kujul) kättesaadavaks, et kontrollikoda saaks tagada õigeaegse aruandluse. |
| --- | --- |

16.

On oluline, et auditi läbiviimiseks vajalik teave oleks kontrollikojale kättesaadavaks tehtud õigel ajal ja tõhusalt. Kontrollikoda vajab otsest juurdepääsu andmetele koos võimalusega andmeid enda ruumides analüüsida, kasutades selleks vajaduse korral enda andmeanalüüsi vahendeid. Dokumendid, mis kontrollikojal läbi vaadata tuleb, tuleks teha varakult (juba projekti kujul) kättesaadavaks, et kontrollikoda saaks tagada õigeaegse aruandluse.

| 17. | Finantsmääruse ettepaneku artikkel 249 sisaldab sätteid kontrollikoja juurdepääsu kohta elektrooniliselt säilitataI lisasvatele dokumentidele ja andmetele. Kontrollikoja hinnangul tuleb seda täiendavalt selgitada, eriti mis puudutab IT-süsteemidele juurdepääsu õigust. Kontrollikoja ettepanek artikli 249 muutmiseks on esitatud . |
| --- | --- |

17.

Finantsmääruse ettepaneku artikkel 249 sisaldab sätteid kontrollikoja juurdepääsu kohta elektrooniliselt säilitataI lisasvatele dokumentidele ja andmetele. Kontrollikoja hinnangul tuleb seda täiendavalt selgitada, eriti mis puudutab IT-süsteemidele juurdepääsu õigust. Kontrollikoja ettepanek artikli 249 muutmiseks on esitatud .

Kontrollikoja aastaaruanne

| 18. | Artiklis 250 teeb komisjon ettepaneku lühendada kontrollikoja aastaaruandes avaldatavate tähelepanekute esitamise aega, tuues tähtaja 30. juunilt 15. juunile. Samas aga ei tehta ettepanekut, et muuta sarnasel viisil ka komisjoni poolt teabe esitamise tähtaega. Selleks, et korrata 2016. aasta tulemust, kui kontrollikoja aastaaruanne avaldati kuu aega enne tähtaega, tuleks vastavalt muuta ka komisjoni ja teiste institutsioonide tähtaega aastaaruande ja sellega seotud teabe esitamiseks. Näiteks lõpliku konsolideeritud raamatupidamise aruande saatmise tähtaeg (artikli 238 lõige 5) tuleks tuua 31. juulilt 30. juunile ning aastaaruande tähelepanekutele institutsioonide vastuste saatmise tähtaeg 15. oktoobrilt 15. juulile (artikli 250 lõige 1) (vt ka II lisa). |
| --- | --- |

18.

Artiklis 250 teeb komisjon ettepaneku lühendada kontrollikoja aastaaruandes avaldatavate tähelepanekute esitamise aega, tuues tähtaja 30. juunilt 15. juunile. Samas aga ei tehta ettepanekut, et muuta sarnasel viisil ka komisjoni poolt teabe esitamise tähtaega. Selleks, et korrata 2016. aasta tulemust, kui kontrollikoja aastaaruanne avaldati kuu aega enne tähtaega, tuleks vastavalt muuta ka komisjoni ja teiste institutsioonide tähtaega aastaaruande ja sellega seotud teabe esitamiseks. Näiteks lõpliku konsolideeritud raamatupidamise aruande saatmise tähtaeg (artikli 238 lõige 5) tuleks tuua 31. juulilt 30. juunile ning aastaaruande tähelepanekutele institutsioonide vastuste saatmise tähtaeg 15. oktoobrilt 15. juulile (artikli 250 lõige 1) (vt ka II lisa).

| 19. | Ärakuulamismenetluse otstarbe ja iseloomu paremaks kajastamiseks teeb kontrollikoda ettepaneku muuta artikli 250 kaht esimest lauset, nagu on toodud I lisas. |
| --- | --- |

19.

Ärakuulamismenetluse otstarbe ja iseloomu paremaks kajastamiseks teeb kontrollikoda ettepaneku muuta artikli 250 kaht esimest lauset, nagu on toodud I lisas.

| 20. | Mis puudutab institutsioonide vastuste paigutust kontrollikoja aruannetes, siis kontrollikoda peab enda haldusliku iseseisvuse olemuslikuks osaks õigust otsustada oma aruannete esitusviisi üle, järgides sealjuures rahvusvahelisi auditeerimisstandardeid. Kontrollikoda leiab, et iga institutsiooni vastuste avaldamine kontrollikoja tähelepanekute kõrval vähendab teksti ladusust ja loetavust, eriti juhul, kui vastuste pikkus ületab kontrollikoja enda teksti pikkust. Seetõttu teeb kontrollikoda ettepaneku avaldada aastaaruande vastused iga peatüki lõpus pärast kontrollikoja enda teksti sarnaselt kontrollikoja eriaruannete praeguse ülesehitusega. |
| --- | --- |

20.

Mis puudutab institutsioonide vastuste paigutust kontrollikoja aruannetes, siis kontrollikoda peab enda haldusliku iseseisvuse olemuslikuks osaks õigust otsustada oma aruannete esitusviisi üle, järgides sealjuures rahvusvahelisi auditeerimisstandardeid. Kontrollikoda leiab, et iga institutsiooni vastuste avaldamine kontrollikoja tähelepanekute kõrval vähendab teksti ladusust ja loetavust, eriti juhul, kui vastuste pikkus ületab kontrollikoja enda teksti pikkust. Seetõttu teeb kontrollikoda ettepaneku avaldada aastaaruande vastused iga peatüki lõpus pärast kontrollikoja enda teksti sarnaselt kontrollikoja eriaruannete praeguse ülesehitusega.

Kontrollikoja eriaruanded

| 21. | Kontrollikoja kommentaar ärakuulamismenetluse kohta (vt punkt 19) kehtib ka artiklis 251 viidatud eriaruannete suhtes. Mis puudutab auditeeritud institutsioonide kuue nädala pikkust tähtaega vastuste esitamiseks, siis kontrollikoja hinnangul puudub vajadus viidata tähtaja pikendamisele või esitada selle võimalik põhjus sellise taseme õigusaktis. |
| --- | --- |

21.

Kontrollikoja kommentaar ärakuulamismenetluse kohta (vt punkt 19) kehtib ka artiklis 251 viidatud eriaruannete suhtes. Mis puudutab auditeeritud institutsioonide kuue nädala pikkust tähtaega vastuste esitamiseks, siis kontrollikoja hinnangul puudub vajadus viidata tähtaja pikendamisele või esitada selle võimalik põhjus sellise taseme õigusaktis.

| 22. | Seoses ettepanekuga, mis on esitatud eriaruannetes vastuste paigutamist käsitlevas punktis, kordab kontrollikoda punktis 20 toodud seisukohta, et see kahjustab kontrollikoja õiguspärast halduslikku iseseisvust. Lisaks läks kontrollikoda hiljuti üle paberivabadele väljaannetele ja töötab sellest tulenevalt välja uusi mooduseid oma leidude esitamiseks. See hõlmab e-väljaannete pakutavate võimaluste uurimist, muu hulgas lugejale suurema paindlikkuse võimaldamist teksti esitusviisi suhtes. Seetõttu teeb kontrollikoda ettepaneku säilitada praegune sõnastus „avaldatakse koos eriaruandega“. |
| --- | --- |

22.

Seoses ettepanekuga, mis on esitatud eriaruannetes vastuste paigutamist käsitlevas punktis, kordab kontrollikoda punktis 20 toodud seisukohta, et see kahjustab kontrollikoja õiguspärast halduslikku iseseisvust. Lisaks läks kontrollikoda hiljuti üle paberivabadele väljaannetele ja töötab sellest tulenevalt välja uusi mooduseid oma leidude esitamiseks. See hõlmab e-väljaannete pakutavate võimaluste uurimist, muu hulgas lugejale suurema paindlikkuse võimaldamist teksti esitusviisi suhtes. Seetõttu teeb kontrollikoda ettepaneku säilitada praegune sõnastus „avaldatakse koos eriaruandega“.

Ametid ning avaliku ja erasektori partnerlused (ELi asutused)

| 23. | Finantsmääruse ettepaneku artikli 69 lõikes 6 sätestatakse, et ELi toimimise lepingu ja Euratomi asutamislepingu alusel asutatud ning ELi eelarvest rahalist toetust saavate asutuste (ELi asutused) raamatupidamise aastaaruandeid auditeerivad enne viimaste ELi raamatupidamise aastaaruandega konsolideerimist jätkuvalt sõltumatud välisaudiitorid. Seetõttu soovib kontrollikoda nende audititulemusi ka edaspidi enda aruannete koostamisel arvesse võtta. Kord, mille kohaselt auditeeriksid sõltumatud välisaudiitorid lisaks raamatupidamise aastaaruandele ka selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust, oleks varasemaga võrreldes tervitatav edasiminek. |
| --- | --- |

23.

Finantsmääruse ettepaneku artikli 69 lõikes 6 sätestatakse, et ELi toimimise lepingu ja Euratomi asutamislepingu alusel asutatud ning ELi eelarvest rahalist toetust saavate asutuste (ELi asutused) raamatupidamise aastaaruandeid auditeerivad enne viimaste ELi raamatupidamise aastaaruandega konsolideerimist jätkuvalt sõltumatud välisaudiitorid. Seetõttu soovib kontrollikoda nende audititulemusi ka edaspidi enda aruannete koostamisel arvesse võtta. Kord, mille kohaselt auditeeriksid sõltumatud välisaudiitorid lisaks raamatupidamise aastaaruandele ka selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust, oleks varasemaga võrreldes tervitatav edasiminek.

| 24. | Asutuste kogueelarve moodustab ELi kogueelarvest vähem kui 2 %. Hoolimata piiratud kulutustest on asutustel oluline roll ELi poliitika arendamises ja elluviimises ning tõhusamad menetlused aastaauditi korduvate aspektide osas võimaldaksid kontrollikojal paremini asutuste tulemuslikkusele keskenduda. |
| --- | --- |

24.

Asutuste kogueelarve moodustab ELi kogueelarvest vähem kui 2 %. Hoolimata piiratud kulutustest on asutustel oluline roll ELi poliitika arendamises ja elluviimises ning tõhusamad menetlused aastaauditi korduvate aspektide osas võimaldaksid kontrollikojal paremini asutuste tulemuslikkusele keskenduda.

| 25. | Praegu avaldab kontrollikoda iga asutuse kohta eraldi aastaaruande. Aruanne sisaldab kinnitavat avaldust (arvamus tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta) ja vajaduse korral tähelepanekuid erilist huvi pakkuvates küsimustes. 2016. aastal avaldati 41 sellist aruannet, mis sisaldasid 82 arvamust ja ligikaudu 90 täpsemat tähelepanekut. Tõhususe parandamiseks teeb kontrollikoda ettepaneku aastaaruande koostamise eeskirju muuta. Ettepaneku kohaselt võiks kontrollikoda tulevikus kaaluda ühe konsolideeritud auditiaruande avaldamist, mis hõlmaks kõiki asutusi. |
| --- | --- |

25.

Praegu avaldab kontrollikoda iga asutuse kohta eraldi aastaaruande. Aruanne sisaldab kinnitavat avaldust (arvamus tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta) ja vajaduse korral tähelepanekuid erilist huvi pakkuvates küsimustes. 2016. aastal avaldati 41 sellist aruannet, mis sisaldasid 82 arvamust ja ligikaudu 90 täpsemat tähelepanekut. Tõhususe parandamiseks teeb kontrollikoda ettepaneku aastaaruande koostamise eeskirju muuta. Ettepaneku kohaselt võiks kontrollikoda tulevikus kaaluda ühe konsolideeritud auditiaruande avaldamist, mis hõlmaks kõiki asutusi.

| 26. | Kontrollikoda teeb kõnealuste asutuste auditeerimiseks järgmise ettepaneku: lisaks raamatupidamise aastaaruande auditeerimisele peaks sõltumatu välisaudiitor kontrollima ka selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust; kontrollikoda oleks endiselt vastutav kõigi asutuste lõplike kinnitavate avalduste esitamise eest. Selline mudel võimaldaks kontrollikojal toetuda võimalikult suures ulatuses sõltumatute audiitorite ja siseauditi talituse tööle. Kontrollikoja ettepanek vastavate artiklite muutmiseks on esitatud I lisas. |
| --- | --- |

26.

Kontrollikoda teeb kõnealuste asutuste auditeerimiseks järgmise ettepaneku: lisaks raamatupidamise aastaaruande auditeerimisele peaks sõltumatu välisaudiitor kontrollima ka selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust; kontrollikoda oleks endiselt vastutav kõigi asutuste lõplike kinnitavate avalduste esitamise eest. Selline mudel võimaldaks kontrollikojal toetuda võimalikult suures ulatuses sõltumatute audiitorite ja siseauditi talituse tööle. Kontrollikoja ettepanek vastavate artiklite muutmiseks on esitatud I lisas.

| 27. | Vastuvõetud korda tuleks kohaldada ka artiklis 70 käsitletavate avaliku ja erasektori partnerluste suhtes. |
| --- | --- |

27.

Vastuvõetud korda tuleks kohaldada ka artiklis 70 käsitletavate avaliku ja erasektori partnerluste suhtes.

KOMISJONI MUUDATUSETTEPANEKUD

Lihtsustamine ELi vahendite saajate kasuks

| 28. | Komisjoni kavandatavad meetmed puudutavad toetusi ja ELi vahendite väljamaksmist lihtsustatud vormis. |
| --- | --- |

28.

Komisjoni kavandatavad meetmed puudutavad toetusi ja ELi vahendite väljamaksmist lihtsustatud vormis.

Komisjoni ettepanek

| 29. | Peamised kavandatavad muudatused on järgmised:






  — | ELi vahendite väljamaksmine lihtsustatud vormis võetakse kasutusele rahastamiskõlblike kulude hüvitamisel põhineva rahastamisega samaväärse lahendusena (artikli 121 punktid b–d); |
| --- | --- | --- |

29.

Peamised kavandatavad muudatused on järgmised:

—

ELi vahendite väljamaksmine lihtsustatud vormis võetakse kasutusele rahastamiskõlblike kulude hüvitamisel põhineva rahastamisega samaväärse lahendusena (artikli 121 punktid b–d);

| — | juhtudel, kus alusakt seda võimaldab, lihtsustatud vormis toetuste laiendamine kaudsetele haldustoimingutele, nendeks loa andmise (mis kuulub eelarvevahendite käsutaja pädevusse) korra ühtlustamine ja nende suurem väljunditele keskendamine (artikkel 175); |
| --- | --- |

—

juhtudel, kus alusakt seda võimaldab, lihtsustatud vormis toetuste laiendamine kaudsetele haldustoimingutele, nendeks loa andmise (mis kuulub eelarvevahendite käsutaja pädevusse) korra ühtlustamine ja nende suurem väljunditele keskendamine (artikkel 175);

| — | toetusesaaja kasumi taotlemist keelava põhimõtte (26) kaotamine; |
| --- | --- |

—

toetusesaaja kasumi taotlemist keelava põhimõtte (26) kaotamine;

| — | võimalus arvestada vabatahtlikku tööd rahastamiskõlblike kuludena (artikli 175 lõige 8, artikli 180 lõike 2 punkt b); |
| --- | --- |

—

võimalus arvestada vabatahtlikku tööd rahastamiskõlblike kuludena (artikli 175 lõige 8, artikli 180 lõike 2 punkt b);

| — | füüsilistele isikutele makstavate õppe-, teadus-, koolitus- ja haridustoetuste ning töötutele ja pagulastele makstavate otsetoetuste vabastamine mittekumuleerumise ja kahekordse rahastamise vältimise põhimõttest (artikkel 185). |
| --- | --- |

—

füüsilistele isikutele makstavate õppe-, teadus-, koolitus- ja haridustoetuste ning töötutele ja pagulastele makstavate otsetoetuste vabastamine mittekumuleerumise ja kahekordse rahastamise vältimise põhimõttest (artikkel 185).

Kontrollikoja analüüs

| 30. | Finantsmääruse ettepanekus ei anta juhiseid rahastamiskavade ülesehituse kohta. Seetõttu on keeruline kindlaks teha, millist tüüpi projektid lihtsustamisest kasu saavad. Samuti on selles etapis ebaselge, kuidas kavatsetakse reaalselt ellu viia komisjoni plaan panna rohkem rõhku tulemuste (väljundite) ning kuluarvestustavade eelarvevahendite käsutaja poolse hindamise kvaliteedile. |
| --- | --- |

30.

Finantsmääruse ettepanekus ei anta juhiseid rahastamiskavade ülesehituse kohta. Seetõttu on keeruline kindlaks teha, millist tüüpi projektid lihtsustamisest kasu saavad. Samuti on selles etapis ebaselge, kuidas kavatsetakse reaalselt ellu viia komisjoni plaan panna rohkem rõhku tulemuste (väljundite) ning kuluarvestustavade eelarvevahendite käsutaja poolse hindamise kvaliteedile.

| 31. | Komisjon on vähestel juhtudel kasutanud oma õigust kasum sisse nõuda. Komisjon märgib, (27) et kasumit tootvate projektide rahastamise vaikevalik peaks olema rahastamisvahendite, mitte toetuste kasutamine. |
| --- | --- |

31.

Komisjon on vähestel juhtudel kasutanud oma õigust kasum sisse nõuda. Komisjon märgib, (27) et kasumit tootvate projektide rahastamise vaikevalik peaks olema rahastamisvahendite, mitte toetuste kasutamine.

| 32. | Vabatahtliku töö arvestamine kaasrahastamise raames rahastamiskõlblike kuludena julgustab toetusesaajaid kasutama seda sisendit rohkem, mille tagajärjel võidakse täielikult hüvitada ka kõik nende muud kulud ja ebakorrektsete kulutuste risk jääb täielikult ELi eelarve kanda. Ettepaneku elluviimine raskendaks komisjonipoolse kaasrahastamise kontrollimist ja kaudsete kulude arvutamist. Arvestades plaani suurendada rahastamiskõlblike kulude hüvitamise asemel tulemuspõhist rahastamist, leiab kontrollikoda, et kõnealune ettepanek on tarbetu komplikatsioon, mis suurendab vigade esinemise riski. |
| --- | --- |

32.

Vabatahtliku töö arvestamine kaasrahastamise raames rahastamiskõlblike kuludena julgustab toetusesaajaid kasutama seda sisendit rohkem, mille tagajärjel võidakse täielikult hüvitada ka kõik nende muud kulud ja ebakorrektsete kulutuste risk jääb täielikult ELi eelarve kanda. Ettepaneku elluviimine raskendaks komisjonipoolse kaasrahastamise kontrollimist ja kaudsete kulude arvutamist. Arvestades plaani suurendada rahastamiskõlblike kulude hüvitamise asemel tulemuspõhist rahastamist, leiab kontrollikoda, et kõnealune ettepanek on tarbetu komplikatsioon, mis suurendab vigade esinemise riski.

| 33. | Ettepaneku abil püütakse lihtsustada artiklis 185 mainitud füüsilistele isikutele makstavate toetuste haldamist, võimaldades teatud tüüpi toetusesaajatel saada rohkem kui üht toetust ja rahastada samu kulusid ELi eelarvest rohkem kui ühe korra. |
| --- | --- |

33.

Ettepaneku abil püütakse lihtsustada artiklis 185 mainitud füüsilistele isikutele makstavate toetuste haldamist, võimaldades teatud tüüpi toetusesaajatel saada rohkem kui üht toetust ja rahastada samu kulusid ELi eelarvest rohkem kui ühe korra.

Kokkuvõte

| 34. | Kooskõlas eeltoodud analüüsiga:






  — | ei näe kontrollikoda vajadust kasumi taotlemist keelava põhimõtte kaotamise järele; |
| --- | --- | --- |

34.

Kooskõlas eeltoodud analüüsiga:

—

ei näe kontrollikoda vajadust kasumi taotlemist keelava põhimõtte kaotamise järele;

| — | toetab kontrollikoda eeskirjade lihtsustamise kavatsust, kuid ei pea põhjendatuks lugeda toetusesaajad kaasrahastamise nõudele vastavaks üksnes vabatahtlike tasustamata tööle teatava väärtuse määramisega. Seda eesmärki aitaks paremini saavutada puhtalt eesmärgipõhiste rahastamisstruktuuride kasutamine; |
| --- | --- |

—

toetab kontrollikoda eeskirjade lihtsustamise kavatsust, kuid ei pea põhjendatuks lugeda toetusesaajad kaasrahastamise nõudele vastavaks üksnes vabatahtlike tasustamata tööle teatava väärtuse määramisega. Seda eesmärki aitaks paremini saavutada puhtalt eesmärgipõhiste rahastamisstruktuuride kasutamine;

| — | artiklis 185 kavandatud vabastus peaks kontrollikoja hinnangul kehtima üksnes artikli kahe esimese lõike, st mittekumuleerumise põhimõtte suhtes. |
| --- | --- |

—

artiklis 185 kavandatud vabastus peaks kontrollikoja hinnangul kehtima üksnes artikli kahe esimese lõike, st mittekumuleerumise põhimõtte suhtes.

Ühe eeskirjade kogumi kohaldamine hübriidmeetmete või meetmete või vahendite kombinatsiooni suhtes

Komisjoni ettepanek

| 35. | Komisjon teeb ettepaneku kohaldada üht eeskirjade kogumit:






  — | eelarve täitmise viiside või vahendite (nagu toetused ja rahastamisvahendid) kombineerimisel (artikli 208 lõige 2) või |
| --- | --- | --- |

35.

Komisjon teeb ettepaneku kohaldada üht eeskirjade kogumit:

—

eelarve täitmise viiside või vahendite (nagu toetused ja rahastamisvahendid) kombineerimisel (artikli 208 lõige 2) või

| — | vahendite kombineerimise edendamiseks (võimaldades liikmesriikidel taotleda, et vahendid, mis neile on eraldatud koostöös liikmesriikidega toimuva eelarve täitmise raames, paigutatakse ümber liidu tasandil ja et komisjon haldab neid otsese või kaudse eelarve täitmise raames (artikkel 125); |
| --- | --- |

—

vahendite kombineerimise edendamiseks (võimaldades liikmesriikidel taotleda, et vahendid, mis neile on eraldatud koostöös liikmesriikidega toimuva eelarve täitmise raames, paigutatakse ümber liidu tasandil ja et komisjon haldab neid otsese või kaudse eelarve täitmise raames (artikkel 125);

| — | töötades usaldusväärsete partneritega (28). |
| --- | --- |

—

töötades usaldusväärsete partneritega (28).

| 36. | Valdkondlike määruste muudatused sisaldavad ka võimalust ühendada Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide vahendid Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi toetatud vahendiga. |
| --- | --- |

36.

Valdkondlike määruste muudatused sisaldavad ka võimalust ühendada Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide vahendid Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi toetatud vahendiga.

| 37. | Komisjon kavandab otsese ja kaudse eelarve täitmise raames finantsraampartnerluste kasutuselevõtmist. Need võimaldaksid sõlmida auditikokkuleppeid liidu vahendeid haldavate isikute ja üksuste või toetusesaajatega. |
| --- | --- |

37.

Komisjon kavandab otsese ja kaudse eelarve täitmise raames finantsraampartnerluste kasutuselevõtmist. Need võimaldaksid sõlmida auditikokkuleppeid liidu vahendeid haldavate isikute ja üksuste või toetusesaajatega.

Kontrollikoja analüüs

| 38. | Komisjoni ettepanek sisaldab uut jaotist – „Üldeeskirjad“ –, mille eesmärk on ühte koondada kõik rohkem kui ühe eelarve täitmise viisi suhtes kohaldatavad eeskirjad. Kontrollikoda toetab sellist kavatsust. Nagu aga ka teiste jaotiste puhul (hanked, toetused – vt punktid 120–123), käsitletakse neid teemasid ka ettepaneku teistes osades. Seetõttu ei ole teksti lihtsustamise eesmärki saavutatud. |
| --- | --- |

38.

Komisjoni ettepanek sisaldab uut jaotist – „Üldeeskirjad“ –, mille eesmärk on ühte koondada kõik rohkem kui ühe eelarve täitmise viisi suhtes kohaldatavad eeskirjad. Kontrollikoda toetab sellist kavatsust. Nagu aga ka teiste jaotiste puhul (hanked, toetused – vt punktid 120–123), käsitletakse neid teemasid ka ettepaneku teistes osades. Seetõttu ei ole teksti lihtsustamise eesmärki saavutatud.

| 39. | Erinevate rahastamisvahendite kombineerimine võib kaasa tuua juhtimist vajavaid riske, nagu topeltrahastamine või erainvesteeringute väljatõrjumine. Lisaks peab komisjon tagama, et selliste kombinatsioonide puhul järgitakse kaasrahastamise põhimõtet ja riigiabi eeskirju. Kontrollikoda leiab, et rahastamisvahendite kombineerimise (sh nende saavutatud tulemuste ja eesmärkide) üle tuleb asjakohaselt järelevalvet teha ning nõuetekohast raamatupidamisarvestust pidada ja aruandeid koostada, et tagada läbipaistvus ja aruandekohustuse täitmine. |
| --- | --- |

39.

Erinevate rahastamisvahendite kombineerimine võib kaasa tuua juhtimist vajavaid riske, nagu topeltrahastamine või erainvesteeringute väljatõrjumine. Lisaks peab komisjon tagama, et selliste kombinatsioonide puhul järgitakse kaasrahastamise põhimõtet ja riigiabi eeskirju. Kontrollikoda leiab, et rahastamisvahendite kombineerimise (sh nende saavutatud tulemuste ja eesmärkide) üle tuleb asjakohaselt järelevalvet teha ning nõuetekohast raamatupidamisarvestust pidada ja aruandeid koostada, et tagada läbipaistvus ja aruandekohustuse täitmine.

| 40. | Kontrollikoda mõistab, et artikli 126 lõikes 3 esitatud auditeerimislepingute-teemaline ettepanek puudutab komisjoni. Selguse huvides tuleks täpsustada, et auditi- või kontrollikokkulepped ei piira kontrollikoja juurdepääsu liidu vahendite auditeerimiseks vajalikule teabele. Lisaks on kontrollikoda seisukohal, et artikli 126 lõike 3 viimases lauses toodud viide kontrollikoja, Euroopa Investeerimispanga (EIP) ja komisjoni vahelisele kolmepoolsele kokkuleppele (sätestatud ELi toimimise lepingu artikli 287 lõikes 3) on üleliigne ja tuleks välja jätta. |
| --- | --- |

40.

Kontrollikoda mõistab, et artikli 126 lõikes 3 esitatud auditeerimislepingute-teemaline ettepanek puudutab komisjoni. Selguse huvides tuleks täpsustada, et auditi- või kontrollikokkulepped ei piira kontrollikoja juurdepääsu liidu vahendite auditeerimiseks vajalikule teabele. Lisaks on kontrollikoda seisukohal, et artikli 126 lõike 3 viimases lauses toodud viide kontrollikoja, Euroopa Investeerimispanga (EIP) ja komisjoni vahelisele kolmepoolsele kokkuleppele (sätestatud ELi toimimise lepingu artikli 287 lõikes 3) on üleliigne ja tuleks välja jätta.

Kokkuvõte

| 41. | Kontrollikoda soovitab:






  — | taotleda, et komisjon võtaks kasutuselI lisalee asjakohased kaitsemeetmed rahastamisallikate kombineerimisega seotud riskide käsitlemiseks; |
| --- | --- | --- |

41.

Kontrollikoda soovitab:

—

taotleda, et komisjon võtaks kasutuselI lisalee asjakohased kaitsemeetmed rahastamisallikate kombineerimisega seotud riskide käsitlemiseks;

| — | muuta artikli 126 lõiget 3 vastavalt . |
| --- | --- |

—

muuta artikli 126 lõiget 3 vastavalt .

Finantssekkumised

Komisjoni ettepanek

| 42. | Peamised selles valdkonnas kavandatavad muudatused on järgmised:






  — | ühtse õigusraamistiku loomine ELi eri liiki finantstehingute tarbeks (X jaotis); |
| --- | --- | --- |

42.

Peamised selles valdkonnas kavandatavad muudatused on järgmised:

—

ühtse õigusraamistiku loomine ELi eri liiki finantstehingute tarbeks (X jaotis);

| — | finantstehingutega toodetud sihtotstarbelise sisetulu käsitlemise ühtlustamine (artikkel 20 ja artikli 202 lõige 2) (vt ka punktid 69 ja 76); |
| --- | --- |

—

finantstehingutega toodetud sihtotstarbelise sisetulu käsitlemise ühtlustamine (artikkel 20 ja artikli 202 lõige 2) (vt ka punktid 69 ja 76);

| — | liidu finantsvastutuse maksimumsumma kindlaksmääramine (artikkel 203); |
| --- | --- |

—

liidu finantsvastutuse maksimumsumma kindlaksmääramine (artikkel 203);

| — | ühise eraldisfondi loomine ja tegeliku eraldiste määra kehtestamine (artiklid 205 ja 206); |
| --- | --- |

—

ühise eraldisfondi loomine ja tegeliku eraldiste määra kehtestamine (artiklid 205 ja 206);

| — | eelarveliste tagatiste rakendamises osalevate üksuste ja vastaspoolte (lisaks neile, kes osalevad rahastamisvahendite rakendamises) tulemuspõhise tasu kehtestamine (artikli 202 lõike 1 punkt g); |
| --- | --- |

—

eelarveliste tagatiste rakendamises osalevate üksuste ja vastaspoolte (lisaks neile, kes osalevad rahastamisvahendite rakendamises) tulemuspõhise tasu kehtestamine (artikli 202 lõike 1 punkt g);

| — | nõue teha rahastamisvahendite ja eelarveliste tagatiste eelhindamine, kas individuaalselt või programmi osana (artikli 202 lõike 1 punkt h); |
| --- | --- |

—

nõue teha rahastamisvahendite ja eelarveliste tagatiste eelhindamine, kas individuaalselt või programmi osana (artikli 202 lõike 1 punkt h);

| — | rahastamisvahendeid, eelarvelisi tagatisi ja finantsabi hõlmava ühtse aastaaruande koostamine (artiklid 207 ja 242). |
| --- | --- |

—

rahastamisvahendeid, eelarvelisi tagatisi ja finantsabi hõlmava ühtse aastaaruande koostamine (artiklid 207 ja 242).

| 43. | Artiklis 203 kehtestatakse ELi finantsvastutuse maksimumsumma kolme liiki finantstehingute puhul. Kontrollikoda märgib, et eelarvelised tagatised ja finantsabi võivad ELi jaoks kaasa tuua ka tingimuslikke kohustusi ning et finantsvarades hoitav summa ei pruugi olla finantsvastutuse katmiseks piisav. |
| --- | --- |

43.

Artiklis 203 kehtestatakse ELi finantsvastutuse maksimumsumma kolme liiki finantstehingute puhul. Kontrollikoda märgib, et eelarvelised tagatised ja finantsabi võivad ELi jaoks kaasa tuua ka tingimuslikke kohustusi ning et finantsvarades hoitav summa ei pruugi olla finantsvastutuse katmiseks piisav.

| 44. | Eelarvelisest tagatisest või finantsabist tulenevad finantsriskid kaetakse eraldisega, mis moodustab teatud osa (eraldiste määra) heakskiidetud finantsvastutuse summast. Rahastamisvahendite eraldistega kaetakse rahastamisvahendite eelarvelistest tagatistest tulenevad maksed. Ettepaneku kohaselt hoitakse neid eraldisi ühises eraldisfondis, mida haldab otse komisjon (artikkel 205). Finantsmääruse ettepanek võimaldab ka eelarveliste tagatiste või finantsabitehingute ülejäägi omavahelist ülekandmist (artikli 206 lõike 3 punkt a). |
| --- | --- |

44.

Eelarvelisest tagatisest või finantsabist tulenevad finantsriskid kaetakse eraldisega, mis moodustab teatud osa (eraldiste määra) heakskiidetud finantsvastutuse summast. Rahastamisvahendite eraldistega kaetakse rahastamisvahendite eelarvelistest tagatistest tulenevad maksed. Ettepaneku kohaselt hoitakse neid eraldisi ühises eraldisfondis, mida haldab otse komisjon (artikkel 205). Finantsmääruse ettepanek võimaldab ka eelarveliste tagatiste või finantsabitehingute ülejäägi omavahelist ülekandmist (artikli 206 lõike 3 punkt a).

Kontrollikoja analüüs

| 45. | Kontrollikoda tervitab komisjoni ettepanekut käsitleda finantsmääruses eelarvelisi tagatisi ja finantsabi ning koondada samasse jaotisse ELi finantstehingute eri liigid. |
| --- | --- |

45.

Kontrollikoda tervitab komisjoni ettepanekut käsitleda finantsmääruses eelarvelisi tagatisi ja finantsabi ning koondada samasse jaotisse ELi finantstehingute eri liigid.

| 46. | Ühise eraldisfondi loomise ettepanekus ei selgitata fondi toimimist, tegeliku eraldiste määra arvutamist ega seost alusaktiga sätestatud eraldiste määra ja tegeliku eraldiste määra vahel. |
| --- | --- |

46.

Ühise eraldisfondi loomise ettepanekus ei selgitata fondi toimimist, tegeliku eraldiste määra arvutamist ega seost alusaktiga sätestatud eraldiste määra ja tegeliku eraldiste määra vahel.

| 47. | Kontrollikoda leiab, et tulemuspõhised tasud (artikli 202 lõike 1 punkt g) on positiivne samm, kuid kokkuleppeid ja tulemusmeetmeid tuleb põhjalikult kavandada ja hoolikalt ellu viia. Komisjon ei peaks aga lubama haldustasude arvutamist osana kulukohustustega seotud kumulatiivsest ELi rahalisest toetusest (sealhulgas sissenõudmata eelarvelistest kulukohustustest). |
| --- | --- |

47.

Kontrollikoda leiab, et tulemuspõhised tasud (artikli 202 lõike 1 punkt g) on positiivne samm, kuid kokkuleppeid ja tulemusmeetmeid tuleb põhjalikult kavandada ja hoolikalt ellu viia. Komisjon ei peaks aga lubama haldustasude arvutamist osana kulukohustustega seotud kumulatiivsest ELi rahalisest toetusest (sealhulgas sissenõudmata eelarvelistest kulukohustustest).

| 48. | Kontrollikoda toetab ELi finantstehingute eelhindamise nõuet ja leiab, et tuleks kehtestada sätted, mis võimaldaksid vahehindamistes muutuvaid turutingimusi arvesse võtta (29). |
| --- | --- |

48.

Kontrollikoda toetab ELi finantstehingute eelhindamise nõuet ja leiab, et tuleks kehtestada sätted, mis võimaldaksid vahehindamistes muutuvaid turutingimusi arvesse võtta (29).

| 49. | Praegu esitatakse teavet ELi finantstehingute kohta erinevates aruannetes (30). Kontrollikoda pooldab komisjoni ettepanekut koondada kõik aruandlusnõuded (v.a nõue avalikustada teave raamatupidamise aastaaruandes ja selle lisades) ühte dokumenti, mis lisatakse eelarveprojektile (31). Kontrollikoda eeldab, et selline teavitusviis on vähemalt sama informatiivne kui praegune ja kajastab olukorda teabe avaldamise aasta 30. juuni seisuga. |
| --- | --- |

49.

Praegu esitatakse teavet ELi finantstehingute kohta erinevates aruannetes (30). Kontrollikoda pooldab komisjoni ettepanekut koondada kõik aruandlusnõuded (v.a nõue avalikustada teave raamatupidamise aastaaruandes ja selle lisades) ühte dokumenti, mis lisatakse eelarveprojektile (31). Kontrollikoda eeldab, et selline teavitusviis on vähemalt sama informatiivne kui praegune ja kajastab olukorda teabe avaldamise aasta 30. juuni seisuga.

Kokkuvõte

| 50. | Kontrollikoda soovitab:






  — | selgitada finantsmääruse ettepanekus ühise eraldisfondi toimimist ja tegeliku eraldiste määra arvutamist; |
| --- | --- | --- |

50.

Kontrollikoda soovitab:

—

selgitada finantsmääruse ettepanekus ühise eraldisfondi toimimist ja tegeliku eraldiste määra arvutamist;

| — | heaks kiita tulemuspõhiste tasude maksmise, võttes arvesse eeltoodud kommentaare; |
| --- | --- |

—

heaks kiita tulemuspõhiste tasude maksmise, võttes arvesse eeltoodud kommentaare;

| — | heaks kiita finantstehingute eelhindamise kehtestamise; |
| --- | --- |

—

heaks kiita finantstehingute eelhindamise kehtestamise;

| — | täpsustada ühtse aastaaruandega hõlmatavat ajavahemikku ja selles kajastatavat teavet (artikkel 207). |
| --- | --- |

—

täpsustada ühtse aastaaruandega hõlmatavat ajavahemikku ja selles kajastatavat teavet (artikkel 207).

Eelarve paindlikkus

Komisjoni ettepanek

| 51. | Komisjon teeb ettepaneku mitme eelarve paindlikkust suurendava meetme kasutuselevõtmiseks. Need võib kokku võtta järgmiselt:






  — | nn paindlikkuspuhvri (32) loomine mõningate välistegevuse vahendite jaoks (artikli 12 lõike 2 punkt e); |
| --- | --- | --- |

51.

Komisjon teeb ettepaneku mitme eelarve paindlikkust suurendava meetme kasutuselevõtmiseks. Need võib kokku võtta järgmiselt:

—

nn paindlikkuspuhvri (32) loomine mõningate välistegevuse vahendite jaoks (artikli 12 lõike 2 punkt e);

| — | negatiivreservi (33) suurendamine (artikkel 48); |
| --- | --- |

—

negatiivreservi (33) suurendamine (artikkel 48);

| — | nn erivahendite eeskirjade lihtsustamine (artikli 28 lõike 1 punkt e ja artikli 30 lõige 5); |
| --- | --- |

—

nn erivahendite eeskirjade lihtsustamine (artikli 28 lõike 1 punkt e ja artikli 30 lõige 5);

| — | liikmesriikidele võimaluse andmine paigutada neile koostöös liikmesriikidega toimuva eelarve täitmise raames eraldatud vahendid ümber liidu tasandil hallatavatesse vahenditesse (artikkel 125; artikli 265 lõige 6 – määruse (EL) nr 1303/2013 artikkel 30a); |
| --- | --- |

—

liikmesriikidele võimaluse andmine paigutada neile koostöös liikmesriikidega toimuva eelarve täitmise raames eraldatud vahendid ümber liidu tasandil hallatavatesse vahenditesse (artikkel 125; artikli 265 lõige 6 – määruse (EL) nr 1303/2013 artikkel 30a);

| — | järgmisse eelarveaastasse ülekandmist (artikkel 12) ja sihtotstarbelist tulu (vt punktid 69–76) käsitlevate eeskirjade muutmine, et suurendada olemasolevaid vahendeid ja komisjoni kaalutlusõigust küsimuses, kus ja kuidas neid kasutada; |
| --- | --- |

—

järgmisse eelarveaastasse ülekandmist (artikkel 12) ja sihtotstarbelist tulu (vt punktid 69–76) käsitlevate eeskirjade muutmine, et suurendada olemasolevaid vahendeid ja komisjoni kaalutlusõigust küsimuses, kus ja kuidas neid kasutada;

| — | komisjoni otsustuspädevuse suurendamine eelarvevahendite ümberpaigutamise ja ühest eelarveaastast teise ülekandmise küsimustes (artiklid 28–30). |
| --- | --- |

—

komisjoni otsustuspädevuse suurendamine eelarvevahendite ümberpaigutamise ja ühest eelarveaastast teise ülekandmise küsimustes (artiklid 28–30).

Kontrollikoja analüüs

Paindlikkuspuhver

| 52. | Ettepanek suurendab eelarvesüsteemi keerukust, nähes ette ühe täiendava reservi loomist ja lisades eelarvevahendite järgmisse eelarveaastasse ülekandmist käsitleva artikli 12 lõikesse 2 veel ühe erandi (vt ka punktid 57–60). |
| --- | --- |

52.

Ettepanek suurendab eelarvesüsteemi keerukust, nähes ette ühe täiendava reservi loomist ja lisades eelarvevahendite järgmisse eelarveaastasse ülekandmist käsitleva artikli 12 lõikesse 2 veel ühe erandi (vt ka punktid 57–60).

Negatiivreserv

| 53. | Negatiivreservi on kasutatud vaid 2011. aastal. Ettepanekus ei esitata kaalukat põhjendust taotlusele suurendada selle mahtu 400 miljoni euroni. |
| --- | --- |

53.

Negatiivreservi on kasutatud vaid 2011. aastal. Ettepanekus ei esitata kaalukat põhjendust taotlusele suurendada selle mahtu 400 miljoni euroni.

Koostöös liikmesriikidega toimuva eelarve täitmise raames eraldatud vahendite ümberpaigutamine liidu tasandile

| 54. | Ilma uue sätteta tagastataks kõnealused vahendid ELi eelarvesse, kui neid pole tähtajaks ära kasutatud. Koostöös liikmesriikidega toimuva eelarve täitmise raames eraldatud vahendite ümberpaigutamine vahenditesse, mida hallatakse otsese ja kaudse eelarve täitmise raames, võib tähendada assigneeringute ümberpaigutamist mitte üksnes liikmesriikide, (34) vaid ka eelarvejaotiste vahel, ning muuta vahendite jaotamist mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide vahel. |
| --- | --- |

54.

Ilma uue sätteta tagastataks kõnealused vahendid ELi eelarvesse, kui neid pole tähtajaks ära kasutatud. Koostöös liikmesriikidega toimuva eelarve täitmise raames eraldatud vahendite ümberpaigutamine vahenditesse, mida hallatakse otsese ja kaudse eelarve täitmise raames, võib tähendada assigneeringute ümberpaigutamist mitte üksnes liikmesriikide, (34) vaid ka eelarvejaotiste vahel, ning muuta vahendite jaotamist mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide vahel.

| 55. | Puudub säte eelarvepädevate institutsioonide kaasamise kohta. Kuna sellist sätet võidakse käsitleda ümberpaigutamismehhanismina, tuleks selles ette näha samad menetlused, läbipaistvusnõuded ja avaliku kontrolli võimalused. |
| --- | --- |

55.

Puudub säte eelarvepädevate institutsioonide kaasamise kohta. Kuna sellist sätet võidakse käsitleda ümberpaigutamismehhanismina, tuleks selles ette näha samad menetlused, läbipaistvusnõuded ja avaliku kontrolli võimalused.

| 56. | Samas artiklis teeb komisjon ettepaneku parandada Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi riskivõtmisvõimet. Jääb ebaselgeks, kuidas kavatsetakse see eesmärk saavutada. |
| --- | --- |

56.

Samas artiklis teeb komisjon ettepaneku parandada Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi riskivõtmisvõimet. Jääb ebaselgeks, kuidas kavatsetakse see eesmärk saavutada.

Vahendite järgmisse eelarveaastasse ülekandmine, erandite tegemine aastasuse ja sihtotstarbelisuse põhimõtetes

| 57. | Praegu kehtiva üldreegli kohaselt tuleb eelarveaasta lõppedes kasutamata jäänud assigneeringud tühistada. Sellest reeglist on aga mitu erandit. Täiendavad sätted on ette nähtud ehitusprojektidega seotud liigendamata assigneeringutele ja maksete assigneeringutele, mida on vaja olemasolevate kulukohustuste või järgmisse eelarveaastasse ülekantud kulukohustuste katmiseks, kui järgneva eelarveaasta eelarveread ei ole vajaduste katmiseks piisavad. |
| --- | --- |

57.

Praegu kehtiva üldreegli kohaselt tuleb eelarveaasta lõppedes kasutamata jäänud assigneeringud tühistada. Sellest reeglist on aga mitu erandit. Täiendavad sätted on ette nähtud ehitusprojektidega seotud liigendamata assigneeringutele ja maksete assigneeringutele, mida on vaja olemasolevate kulukohustuste või järgmisse eelarveaastasse ülekantud kulukohustuste katmiseks, kui järgneva eelarveaasta eelarveread ei ole vajaduste katmiseks piisavad.

| 58. | Finantsmääruse ettepanekus eemaldatakse artikli 12 lõikest 3 kohustus kasutada enne ülekantud assigneeringuid ära kõik jooksva aasta maksete assigneeringud. See tähendab, et eelarvevahendite käsutajal on õigus otsustada, milliseid maksete assigneeringuid esimesena kasutatakse. Komisjonilt saadud teabe põhjal võib järeldada, et kui seda sätet oleks kohaldatud 2014. ja 2015. aasta suhtes, oleks see puudutanud vaid väikeseid summasid. Seetõttu ei näe kontrollikoda põhjust kavandatud muudatuse tegemiseks. |
| --- | --- |

58.

Finantsmääruse ettepanekus eemaldatakse artikli 12 lõikest 3 kohustus kasutada enne ülekantud assigneeringuid ära kõik jooksva aasta maksete assigneeringud. See tähendab, et eelarvevahendite käsutajal on õigus otsustada, milliseid maksete assigneeringuid esimesena kasutatakse. Komisjonilt saadud teabe põhjal võib järeldada, et kui seda sätet oleks kohaldatud 2014. ja 2015. aasta suhtes, oleks see puudutanud vaid väikeseid summasid. Seetõttu ei näe kontrollikoda põhjust kavandatud muudatuse tegemiseks.

| 59. | Peamine artikli 12 lõikes 2 sisalduv muudatus puudutab liigendamata assigneeringuid, mis on peamiselt ette nähtud halduskulude katmiseks. Kehtiva finantsmääruse kohaselt võib institutsiooni otsusega teatud tingimustel järgmisse eelarveaastasse üle kanda vaid ehitusprojektidega seotud liigendamata assigneeringuid. Ettepaneku järgi saaksid institutsioonid õiguse oma otsuse alusel järgmisse eelarveaastasse üle kanda mistahes liigendamata assigneeringuid. Kui seda sätet hakatakse laialdaselt kohaldama, kahjustaks see oluliselt halduskulude aastasuse põhimõtet. Ettepanekust ei selgu, millist konkreetset kasu selline muudatus tooks ja kui suures summas kulutusi see tõenäoliselt hõlmaks. Lisaks muudab liigendatud ja liigendamata assigneeringute ning ehitusprojektide erijuhtumi käsitlemine ühes artiklis teksti keerulisemaks. |
| --- | --- |

59.

Peamine artikli 12 lõikes 2 sisalduv muudatus puudutab liigendamata assigneeringuid, mis on peamiselt ette nähtud halduskulude katmiseks. Kehtiva finantsmääruse kohaselt võib institutsiooni otsusega teatud tingimustel järgmisse eelarveaastasse üle kanda vaid ehitusprojektidega seotud liigendamata assigneeringuid. Ettepaneku järgi saaksid institutsioonid õiguse oma otsuse alusel järgmisse eelarveaastasse üle kanda mistahes liigendamata assigneeringuid. Kui seda sätet hakatakse laialdaselt kohaldama, kahjustaks see oluliselt halduskulude aastasuse põhimõtet. Ettepanekust ei selgu, millist konkreetset kasu selline muudatus tooks ja kui suures summas kulutusi see tõenäoliselt hõlmaks. Lisaks muudab liigendatud ja liigendamata assigneeringute ning ehitusprojektide erijuhtumi käsitlemine ühes artiklis teksti keerulisemaks.

| 60. | Artiklis 12 sätestatud vahendite järgmisse eelarveaastasse ülekandmise eeskirjadega nähakse ette keeruline ja aeganõudev menetlus, mis võib põhjustada viivitusi eelarvemenetluses. Kontrollikoda leiab, et finantsmääruse ettepanekus oleks tulnud seda menetlust lihtsustada, näiteks analüüsides, kas personaliga mitteseotud eelarveridade suhtes võiks kehtestada üldise (kuid mittekumulatiivse) õiguse assigneeringuid järgmisse eelarveaastasse üle kanda (näiteks kuni 5 % ulatuses asjaomasest eelarvereast). Selle võiks siduda halduseelarve vähendamisega, et võtta arvesse tagatavat lisapaindlikkust. |
| --- | --- |

60.

Artiklis 12 sätestatud vahendite järgmisse eelarveaastasse ülekandmise eeskirjadega nähakse ette keeruline ja aeganõudev menetlus, mis võib põhjustada viivitusi eelarvemenetluses. Kontrollikoda leiab, et finantsmääruse ettepanekus oleks tulnud seda menetlust lihtsustada, näiteks analüüsides, kas personaliga mitteseotud eelarveridade suhtes võiks kehtestada üldise (kuid mittekumulatiivse) õiguse assigneeringuid järgmisse eelarveaastasse üle kanda (näiteks kuni 5 % ulatuses asjaomasest eelarvereast). Selle võiks siduda halduseelarve vähendamisega, et võtta arvesse tagatavat lisapaindlikkust.

Eelarvevahendite ümberpaigutamine

| 61. | Artiklis 27 kavandatud muudatus asetaks teiste institutsioonide eelarvealase otsustuspädevuse, mis puudutab eelarvejaotiste või -peatükkide vahelist ümberpaigutamist, komisjoni otsustuspädevusega samale tasemele. Artikli 28 muutmine võimaldaks komisjonil ilma eelarvepädevatele institutsioonidele taotlust esitamata paigutada vahendeid eelarveridade vahel ümber, kui read on seotud sama programmi või kavaga ja neid reguleeritakse sama alusaktiga (st juhul, kui kava haldamises osaleb rohkem kui üks peadirektoraat). Kontrollikoda peab kavandatud muudatusi põhjendatuks. |
| --- | --- |

61.

Artiklis 27 kavandatud muudatus asetaks teiste institutsioonide eelarvealase otsustuspädevuse, mis puudutab eelarvejaotiste või -peatükkide vahelist ümberpaigutamist, komisjoni otsustuspädevusega samale tasemele. Artikli 28 muutmine võimaldaks komisjonil ilma eelarvepädevatele institutsioonidele taotlust esitamata paigutada vahendeid eelarveridade vahel ümber, kui read on seotud sama programmi või kavaga ja neid reguleeritakse sama alusaktiga (st juhul, kui kava haldamises osaleb rohkem kui üks peadirektoraat). Kontrollikoda peab kavandatud muudatusi põhjendatuks.

Kokkuvõte

| 62. | Komisjon ei kvantifitseeri oma ettepaneku tõenäolist mõju eelarvele. Ehkki ettepanekuga püütakse suurendada paindlikkust, kaasnevad sellega ka riskid ELi eelarve aastasusele, sihtotstarbelisusele ja läbipaistvusele. Ettepanekus ei käsitleta neid riske piisavalt. Praegune eelarve haldamise alane aruandlus ei kajasta asjakohaselt reservis olevate vahendite voogusid ja vara seise, järgmisse eelarveaastasse ülekandmist ja sihtotstarbelist tulu ning vajaks seetõttu täiustamist. |
| --- | --- |

62.

Komisjon ei kvantifitseeri oma ettepaneku tõenäolist mõju eelarvele. Ehkki ettepanekuga püütakse suurendada paindlikkust, kaasnevad sellega ka riskid ELi eelarve aastasusele, sihtotstarbelisusele ja läbipaistvusele. Ettepanekus ei käsitleta neid riske piisavalt. Praegune eelarve haldamise alane aruandlus ei kajasta asjakohaselt reservis olevate vahendite voogusid ja vara seise, järgmisse eelarveaastasse ülekandmist ja sihtotstarbelist tulu ning vajaks seetõttu täiustamist.

| 63. | Kontrollikoda soovitab:






  — | tagasi lükata muudatuse, mis käsitleb paindlikkuspuhvrit, negatiivreservi ja järgmisse eelarveaastasse ülekandmist, sest see muudab olukorra keerulisemaks. Kontrollikoda on seisukohal, et eelarve paindlikkuse saavutamine ei peaks toimuma reservis hoitavate vahendite suurendamise teel ja et vahendite järgmisse eelarveaastasse ülekandmise uus lähenemisviis peaks olema lihtsam, paindlikum ja tõhusust edendav; |
| --- | --- | --- |

63.

Kontrollikoda soovitab:

—

tagasi lükata muudatuse, mis käsitleb paindlikkuspuhvrit, negatiivreservi ja järgmisse eelarveaastasse ülekandmist, sest see muudab olukorra keerulisemaks. Kontrollikoda on seisukohal, et eelarve paindlikkuse saavutamine ei peaks toimuma reservis hoitavate vahendite suurendamise teel ja et vahendite järgmisse eelarveaastasse ülekandmise uus lähenemisviis peaks olema lihtsam, paindlikum ja tõhusust edendav;

| — | tagasi lükata punktides 54–56 kirjeldatud muudatusettepanekud; |
| --- | --- |

—

tagasi lükata punktides 54–56 kirjeldatud muudatusettepanekud;

| — | heaks kiita komisjoni ettepaneku eelarvevahendite ümberpaigutamise kohta. |
| --- | --- |

—

heaks kiita komisjoni ettepaneku eelarvevahendite ümberpaigutamise kohta.

Usaldusfondid

Komisjoni ettepanek

| 64. | Ettepaneku kohaselt saaksid usaldusfondid kogu ELis tegutseda ELi rahastatud sisepoliitika vahendite raames. Selline usaldusfondide kasutusala laiendamine plaanitakse saavutada usaldusfonde käsitleva artikli 227 üleviimisega üksnes välistegevust hõlmavast jaotisest XII jaotisse „Muud eelarve täitmise vahendid“, mis on üldkohaldatav. |
| --- | --- |

64.

Ettepaneku kohaselt saaksid usaldusfondid kogu ELis tegutseda ELi rahastatud sisepoliitika vahendite raames. Selline usaldusfondide kasutusala laiendamine plaanitakse saavutada usaldusfonde käsitleva artikli 227 üleviimisega üksnes välistegevust hõlmavast jaotisest XII jaotisse „Muud eelarve täitmise vahendid“, mis on üldkohaldatav.

Kontrollikoja analüüs

| 65. | Kontrollikoda tõstatas oma arvamuses nr 6/2010 küsimusi, mis puudutavad haldust, kulusid, auditit ja aruandlust seoses välistegevuse usaldusfondide loomisega. Need küsimused on endiselt lahendamata. Praeguseks on moodustatud vaid kolm usaldusfondi ja need on toiminud lühikest aega. Seetõttu on nende kasutamise edukaks pidamine kontrollikoja hinnangul enneaegne. |
| --- | --- |

65.

Kontrollikoda tõstatas oma arvamuses nr 6/2010 küsimusi, mis puudutavad haldust, kulusid, auditit ja aruandlust seoses välistegevuse usaldusfondide loomisega. Need küsimused on endiselt lahendamata. Praeguseks on moodustatud vaid kolm usaldusfondi ja need on toiminud lühikest aega. Seetõttu on nende kasutamise edukaks pidamine kontrollikoja hinnangul enneaegne.

| 66. | Usaldusfondid tegutsevad väljaspool eelarvet, mistõttu tuleb nende tegevuse ja tulemuste üle tagada piisav avalik aruandlus, järelevalve ja audit. Kontrollikoda pooldab artiklis 244 esitatud aruandlusnõudeid ja artikli 39 lõikesse 6 lisatud uut nõuet, mille kohaselt tuleb teavet usaldusfondide tegevuse ja tulemuste kohta esitada eelarve vastuvõtmise menetluse raames. Usaldusfondide laialdane kasutamine kahjustaks aga ELi eelarve ühtsust. |
| --- | --- |

66.

Usaldusfondid tegutsevad väljaspool eelarvet, mistõttu tuleb nende tegevuse ja tulemuste üle tagada piisav avalik aruandlus, järelevalve ja audit. Kontrollikoda pooldab artiklis 244 esitatud aruandlusnõudeid ja artikli 39 lõikesse 6 lisatud uut nõuet, mille kohaselt tuleb teavet usaldusfondide tegevuse ja tulemuste kohta esitada eelarve vastuvõtmise menetluse raames. Usaldusfondide laialdane kasutamine kahjustaks aga ELi eelarve ühtsust.

| 67. | Artikli 227 kohaselt võib usaldusfonde asutada ka temaatiliste meetmete rahastamiseks. Ei ole selge, mida temaatilised meetmed sisepoliitika kontekstis tähendavad. |
| --- | --- |

67.

Artikli 227 kohaselt võib usaldusfonde asutada ka temaatiliste meetmete rahastamiseks. Ei ole selge, mida temaatilised meetmed sisepoliitika kontekstis tähendavad.

Kokkuvõte

| 68. | Kontrollikoda ei toeta usaldusfondide kasutuse laiendamise ettepanekut. |
| --- | --- |

68.

Kontrollikoda ei toeta usaldusfondide kasutuse laiendamise ettepanekut.

Sihtotstarbeline tulu

Komisjoni ettepanek

| 69. | Vastavalt kõikehõlmavuse põhimõttele ei saa eelarvetulusid kasutada teatud kindlate kulukategooriate rahastamiseks ning tulusid ja kulusid ei saa omavahel tasaarvestada. Sellest tulenevalt kasutatakse tulusid kõigi kulude rahastamiseks, ilma neid eristamata. |
| --- | --- |

69.

Vastavalt kõikehõlmavuse põhimõttele ei saa eelarvetulusid kasutada teatud kindlate kulukategooriate rahastamiseks ning tulusid ja kulusid ei saa omavahel tasaarvestada. Sellest tulenevalt kasutatakse tulusid kõigi kulude rahastamiseks, ilma neid eristamata.

| 70. | Erandina võimaldab kehtiv finantsmäärus teatud liiki tulude sidumist teatud otstarbega. Need annavad aluse uute maksete assigneeringute kandmiseks samale eelarvereale (35) ja üldjuhul võib neid üle kanda ainult järgmisse eelarveaastasse (36). Kehtivas finantsmääruses eristatakse „sihtotstarbelist välistulu“ (tulu, mis laekub liikmesriikidelt, kolmandatelt riikidelt jne) ja „sihtotstarbelist sisetulu“, mis laekub näiteks sõidukite ja seadmete müügist, kindlustusmaksetest ja rahastamisvahenditesse tehtud tagasimaksetest. |
| --- | --- |

70.

Erandina võimaldab kehtiv finantsmäärus teatud liiki tulude sidumist teatud otstarbega. Need annavad aluse uute maksete assigneeringute kandmiseks samale eelarvereale (35) ja üldjuhul võib neid üle kanda ainult järgmisse eelarveaastasse (36). Kehtivas finantsmääruses eristatakse „sihtotstarbelist välistulu“ (tulu, mis laekub liikmesriikidelt, kolmandatelt riikidelt jne) ja „sihtotstarbelist sisetulu“, mis laekub näiteks sõidukite ja seadmete müügist, kindlustusmaksetest ja rahastamisvahenditesse tehtud tagasimaksetest.

| 71. | Finantsmääruse ettepanekus taotleb komisjon selliste tagasisaadavate vahendite kasutamise laiendamist ja nende alusel maksete assigneeringute kandmist erinevatele eelarveridadele (artikkel 30). |
| --- | --- |

71.

Finantsmääruse ettepanekus taotleb komisjon selliste tagasisaadavate vahendite kasutamise laiendamist ja nende alusel maksete assigneeringute kandmist erinevatele eelarveridadele (artikkel 30).

| 72. | Sihtotstarbeliseks sisetuluks loetakse ka hoonete müügilt saadav tulu (artikkel 20), mis kantakse järgmisse eelarveaastasse üle automaatselt kuni täieliku ärakasutamiseni (artikli 12 lõige 3). |
| --- | --- |

72.

Sihtotstarbeliseks sisetuluks loetakse ka hoonete müügilt saadav tulu (artikkel 20), mis kantakse järgmisse eelarveaastasse üle automaatselt kuni täieliku ärakasutamiseni (artikli 12 lõige 3).

| 73. | Samuti liigitatakse sihtotstarbeliseks sisetuluks tulu ja tagasimaksed, mis tulenevad finantstoimingutest, ning komisjon teeb ettepaneku kasutada sellist tulu sama rahastamisvahendi või eelarvelise tagatise rahastamiseks terve selle rakendamise aja vältel, pärast mida kantakse ELi eelarvest saadud, kuid veel välja maksmata summad eelarvesse tagasi (artikkel 202). |
| --- | --- |

73.

Samuti liigitatakse sihtotstarbeliseks sisetuluks tulu ja tagasimaksed, mis tulenevad finantstoimingutest, ning komisjon teeb ettepaneku kasutada sellist tulu sama rahastamisvahendi või eelarvelise tagatise rahastamiseks terve selle rakendamise aja vältel, pärast mida kantakse ELi eelarvest saadud, kuid veel välja maksmata summad eelarvesse tagasi (artikkel 202).

Kontrollikoja analüüs

| 74. | Sihtotstarbeline tulu kujutab endast erandit kõikehõlmavuse põhimõttest. Nagu kontrollikoda 2010. aastal järeldas, (37) täidab sihtotstarbeline välistulu vajalikku funktsiooni, kuid sihtotstarbelise sisetulu kategooria säilitamine on tarbetu. Sisetulu saab käsitleda tavapärase eelarveprotsessi raames. Praegune ettepanek sisaldab palju ulatuslikumaid erandeid kõikehõlmavuse põhimõttest, võimaldades sihtotstarbelise sisetulu kasutamist teisteks eesmärkideks, kui algselt ette nähtud. |
| --- | --- |

74.

Sihtotstarbeline tulu kujutab endast erandit kõikehõlmavuse põhimõttest. Nagu kontrollikoda 2010. aastal järeldas, (37) täidab sihtotstarbeline välistulu vajalikku funktsiooni, kuid sihtotstarbelise sisetulu kategooria säilitamine on tarbetu. Sisetulu saab käsitleda tavapärase eelarveprotsessi raames. Praegune ettepanek sisaldab palju ulatuslikumaid erandeid kõikehõlmavuse põhimõttest, võimaldades sihtotstarbelise sisetulu kasutamist teisteks eesmärkideks, kui algselt ette nähtud.

| 75. | Sihtotstarbelise sisetulu kategooria kaotamine, millest johtuvalt käsitletaks kõiki selliseid tagasisisaadavaid vahendeid üldtuluna, tähendaks olulist lihtsustamist. Selliste ressursside kasutamise üle otsustaksid sel juhul eelarvepädevad institutsioonid vastavalt kehtestatud prioriteetidele. |
| --- | --- |

75.

Sihtotstarbelise sisetulu kategooria kaotamine, millest johtuvalt käsitletaks kõiki selliseid tagasisisaadavaid vahendeid üldtuluna, tähendaks olulist lihtsustamist. Selliste ressursside kasutamise üle otsustaksid sel juhul eelarvepädevad institutsioonid vastavalt kehtestatud prioriteetidele.

Kokkuvõte

| 76. | Kontrollikoda soovitab sihtotstarbelise sisetulu kasutamist mitte laiendada ja käsitleda kõiki sisetulu liike üldtuluna. |
| --- | --- |

76.

Kontrollikoda soovitab sihtotstarbelise sisetulu kasutamist mitte laiendada ja käsitleda kõiki sisetulu liike üldtuluna.

Täidetud tingimustel või saavutatud tulemustel põhinevad maksed

Komisjoni ettepanek

| 77. | Komisjon teeb artikli 121 lõike 1 punktis e ettepaneku võtta otsese, koostöös liikmesriikidega ja kaudselt toimuva eelarve täitmise raames rakendatavate programmide puhul kasutusele uus rahastamise vorm, mis põhineb täidetud tingimustel või saavutatud väljunditel, mitte kuluaruannetel. See täiendaks juba olemas olevaid rahastamisvorme, nagu kulude hüvitamine ja lihtsustatud kuluvõimalused. |
| --- | --- |

77.

Komisjon teeb artikli 121 lõike 1 punktis e ettepaneku võtta otsese, koostöös liikmesriikidega ja kaudselt toimuva eelarve täitmise raames rakendatavate programmide puhul kasutusele uus rahastamise vorm, mis põhineb täidetud tingimustel või saavutatud väljunditel, mitte kuluaruannetel. See täiendaks juba olemas olevaid rahastamisvorme, nagu kulude hüvitamine ja lihtsustatud kuluvõimalused.

| 78. | Konkreetsete väljundite saavutamine on tingimuseks, mille täitmisel makstakse lihtsustatud vormis toetust otsese (artikli 175 lõike 4 punkt f) ja kaudse eelarve täitmise raames (artikli 150 lõige 3), välja arvatud juhtudel, mis ei sobi seda tüüpi rahastamiseks ja mille puhul on vaja põhjendust. Lihtsustatud vormis toetuste maksmise puhul peab toetusesaajate kontroll keskenduma väljundile (artikkel 177) ja järelkontrolli käigus ei saa makset vaidlustada, kui vastutav eelarvevahendite käsutaja on vastavust eelnevalt hinnanud ja andnud oma otsuses loa võtta arvesse tavapäraseid kuluarvestustavasid (artikkel 179). |
| --- | --- |

78.

Konkreetsete väljundite saavutamine on tingimuseks, mille täitmisel makstakse lihtsustatud vormis toetust otsese (artikli 175 lõike 4 punkt f) ja kaudse eelarve täitmise raames (artikli 150 lõige 3), välja arvatud juhtudel, mis ei sobi seda tüüpi rahastamiseks ja mille puhul on vaja põhjendust. Lihtsustatud vormis toetuste maksmise puhul peab toetusesaajate kontroll keskenduma väljundile (artikkel 177) ja järelkontrolli käigus ei saa makset vaidlustada, kui vastutav eelarvevahendite käsutaja on vastavust eelnevalt hinnanud ja andnud oma otsuses loa võtta arvesse tavapäraseid kuluarvestustavasid (artikkel 179).

| 79. | Komisjon kirjeldab artiklis 176 kindlasummalist koondmakset kui uut võimalust lihtsustatud toetusvormide rahastamiseks otsese ja kaudse eelarve täitmise raames. Kindlasummaline koondmakse põhineb hinnangulisel eelarvel, mis hõlmab kõiki rahastamiskõlblikke kulusid, mille vastavust säästlikkuse, tõhususe ja tulemuslikkuse põhimõtetele on eelnevalt kontrollitud. |
| --- | --- |

79.

Komisjon kirjeldab artiklis 176 kindlasummalist koondmakset kui uut võimalust lihtsustatud toetusvormide rahastamiseks otsese ja kaudse eelarve täitmise raames. Kindlasummaline koondmakse põhineb hinnangulisel eelarvel, mis hõlmab kõiki rahastamiskõlblikke kulusid, mille vastavust säästlikkuse, tõhususe ja tulemuslikkuse põhimõtetele on eelnevalt kontrollitud.

| 80. | Uue artikli 219 lõike 1 punktis e laiendatakse võimalust kasutada asjaomase tegevuse kuludega sidumata, teatavate tingimuste eelneval täitmisel või tulemuste saavutamisel põhinevaid rahastamisvorme ka Euroopa tasandi erakondadele antavate rahaliste toetuste puhul. |
| --- | --- |

80.

Uue artikli 219 lõike 1 punktis e laiendatakse võimalust kasutada asjaomase tegevuse kuludega sidumata, teatavate tingimuste eelneval täitmisel või tulemuste saavutamisel põhinevaid rahastamisvorme ka Euroopa tasandi erakondadele antavate rahaliste toetuste puhul.

Kontrollikoja analüüs

| 81. | Kontrollikoja audititulemused on näidanud, (38) et kulude hüvitamisel põhinevate toetuskavade (EL hüvitab toetuskõlblike tegevuste rahastamiskõlblikud kulud) veamäär on tunduvalt kõrgem kui toetusõigustel põhinevatel kavadel (makse tehakse teatud tingimuste täitmise korral). |
| --- | --- |

81.

Kontrollikoja audititulemused on näidanud, (38) et kulude hüvitamisel põhinevate toetuskavade (EL hüvitab toetuskõlblike tegevuste rahastamiskõlblikud kulud) veamäär on tunduvalt kõrgem kui toetusõigustel põhinevatel kavadel (makse tehakse teatud tingimuste täitmise korral).

| 82. | Kui toetusi kasutavate projektide rahastamisel eelistatakse eelnevalt kindlaks määratud tingimustel või tulemuste saavutamisel põhinevat ning seega toetusesaajate kuludega sidumata lähenemisviisi, on see positiivne samm edasi. |
| --- | --- |

82.

Kui toetusi kasutavate projektide rahastamisel eelistatakse eelnevalt kindlaks määratud tingimustel või tulemuste saavutamisel põhinevat ning seega toetusesaajate kuludega sidumata lähenemisviisi, on see positiivne samm edasi.

| 83. | Kontrollikoda toetab punktiga 78 kooskõlas olevat muudatust ja leiab, et artiklit 121 tuleks muuta, et kajastada tulemustel põhinevate toetuste prioriteetsust. |
| --- | --- |

83.

Kontrollikoda toetab punktiga 78 kooskõlas olevat muudatust ja leiab, et artiklit 121 tuleks muuta, et kajastada tulemustel põhinevate toetuste prioriteetsust.

Kokkuvõte

| 84. | Eeltoodud tähelepanekuid arvesse võttes soovitab kontrollikoda rakendada kogu ELi eelarve puhul eelistatud rahastamisvormina täidetud tingimustel või saavutatud tulemustel põhinevaid makseid. |
| --- | --- |

84.

Eeltoodud tähelepanekuid arvesse võttes soovitab kontrollikoda rakendada kogu ELi eelarve puhul eelistatud rahastamisvormina täidetud tingimustel või saavutatud tulemustel põhinevaid makseid.

Tulemusraamistik

Komisjoni ettepanek

| 85. | Komisjon teeb ettepaneku teha usaldusväärset finantsjuhtimist käsitlevates artiklites muu hulgas järgmised muudatused:






  — | võtta kasutusele tulemuspõhisuse mõiste (artikkel 31); |
| --- | --- | --- |

85.

Komisjon teeb ettepaneku teha usaldusväärset finantsjuhtimist käsitlevates artiklites muu hulgas järgmised muudatused:

—

võtta kasutusele tulemuspõhisuse mõiste (artikkel 31);

| — | täpsustada, et assigneeringud keskenduvad tulemuspõhisusele ja seetõttu tuleks eesmärgid varem kindlaks määrata, eesmärkide saavutamist tuleks jälgida tulemusnäitajate abil ning tulemustest tuleks aru anda programmiaruandes ja iga-aastases haldus- ja tulemusaruandes, mis sisaldab saavutatud tulemustel põhinevat hinnangut liidu rahanduse kohta, nagu on osutatud ELi toimimise lepingu artiklis 318 (artikli 31 lõige 2); |
| --- | --- |

—

täpsustada, et assigneeringud keskenduvad tulemuspõhisusele ja seetõttu tuleks eesmärgid varem kindlaks määrata, eesmärkide saavutamist tuleks jälgida tulemusnäitajate abil ning tulemustest tuleks aru anda programmiaruandes ja iga-aastases haldus- ja tulemusaruandes, mis sisaldab saavutatud tulemustel põhinevat hinnangut liidu rahanduse kohta, nagu on osutatud ELi toimimise lepingu artiklis 318 (artikli 31 lõige 2);

| — | kehtestada nõue hinnata programme ja tegevusi, millega kaasnevad märkimisväärsed kulud (artikli 32 lõige 1); |
| --- | --- |

—

kehtestada nõue hinnata programme ja tegevusi, millega kaasnevad märkimisväärsed kulud (artikli 32 lõige 1);

| — | kindlaks määrata kriteeriumid, mida eelhindamine peab käsitlema (artikli 32 lõige 2). |
| --- | --- |

—

kindlaks määrata kriteeriumid, mida eelhindamine peab käsitlema (artikli 32 lõige 2).

Kontrollikoja analüüs

| 86. | Ettepanekus võetakse kasutusele tulemuspõhisuse mõiste, kuid seda ei määratleta ning jääb ebaselgeks, kas seda tuleks käsitada usaldusväärse finantsjuhtimise sünonüümina. |
| --- | --- |

86.

Ettepanekus võetakse kasutusele tulemuspõhisuse mõiste, kuid seda ei määratleta ning jääb ebaselgeks, kas seda tuleks käsitada usaldusväärse finantsjuhtimise sünonüümina.

| 87. | Kasutatud hindamisalane terminoloogia ei vasta täiel määral 2016. aasta institutsioonidevahelisele parema õigusloome kokkuleppele ega parema õigusloome suunistele. |
| --- | --- |

87.

Kasutatud hindamisalane terminoloogia ei vasta täiel määral 2016. aasta institutsioonidevahelisele parema õigusloome kokkuleppele ega parema õigusloome suunistele.

| 88. | Artikkel 32 võimaldab hindamise tegemisel suuremat paindlikkust, andes komisjonile võimaluse teha hindamise ulatuse ja ajastuse suhtes paremaid valikuid. Mõningates aspektides ei aita see aga kaasa väljakuulutatud tulemuspõhise eelarve eesmärgi saavutamisele:






  a) | artikli 32 lõikes 1 võimaldatakse suuremat paindlikkust otsustamaks, millal teha hindamisi „märkimisväärsete kulude“ kohta, kehtivate kohaldamiseeskirjade (39) artiklis 18 aga on sätestatud, et eelhindamine tehakse „kõigi programme või tegevust käsitlevate ettepanekute kohta, millega kaasnevad eelarve kulud“, ning vahe- ja/või järelhindamisele kuuluvad „kõik programmid ja tegevused [...], mille puhul koondatud vahendid ületavad 5 000 000 eurot“; |
| --- | --- | --- |

88.

Artikkel 32 võimaldab hindamise tegemisel suuremat paindlikkust, andes komisjonile võimaluse teha hindamise ulatuse ja ajastuse suhtes paremaid valikuid. Mõningates aspektides ei aita see aga kaasa väljakuulutatud tulemuspõhise eelarve eesmärgi saavutamisele:

a)

artikli 32 lõikes 1 võimaldatakse suuremat paindlikkust otsustamaks, millal teha hindamisi „märkimisväärsete kulude“ kohta, kehtivate kohaldamiseeskirjade (39) artiklis 18 aga on sätestatud, et eelhindamine tehakse „kõigi programme või tegevust käsitlevate ettepanekute kohta, millega kaasnevad eelarve kulud“, ning vahe- ja/või järelhindamisele kuuluvad „kõik programmid ja tegevused [...], mille puhul koondatud vahendid ületavad 5 000 000 eurot“;

| b) | ettepanekus vähendatakse oluliselt eelhindamisel käsitletavaid kriteeriume võrreldes kehtivate kohaldamiseeskirjade artikli 18 lõikega 1 – enam ei nõuta poliitikavalikute ja riskide, eeldatava mõju, teistele vahenditele vastavuse, ressursside, kulutõhususe ja varasemate kogemuste arvessevõtmist; |
| --- | --- |

b)

ettepanekus vähendatakse oluliselt eelhindamisel käsitletavaid kriteeriume võrreldes kehtivate kohaldamiseeskirjade artikli 18 lõikega 1 – enam ei nõuta poliitikavalikute ja riskide, eeldatava mõju, teistele vahenditele vastavuse, ressursside, kulutõhususe ja varasemate kogemuste arvessevõtmist;

| c) | tagasiulatuva hindamise puhul ei nõuta säästlikkuse arvessevõtmist. |
| --- | --- |

c)

tagasiulatuva hindamise puhul ei nõuta säästlikkuse arvessevõtmist.

Kokkuvõte

| 89. | Kontrollikoda soovitab:






  — | selgelt määratleda tulemuspõhisuse mõiste seoses usaldusväärse finantsjuhtimisega; |
| --- | --- | --- |

89.

Kontrollikoda soovitab:

—

selgelt määratleda tulemuspõhisuse mõiste seoses usaldusväärse finantsjuhtimisega;

| — | viia hindamisalane terminoloogia vastavusse institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppe ja parema õigusloome suunistega; |
| --- | --- |

—

viia hindamisalane terminoloogia vastavusse institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppe ja parema õigusloome suunistega;

| — | kvantifitseerida vajalikud hindamised; |
| --- | --- |

—

kvantifitseerida vajalikud hindamised;

| — | mitte vähendada nende kriteeriumide arvu, mida eelhindamise käigus tuleb käsitleda; |
| --- | --- |

—

mitte vähendada nende kriteeriumide arvu, mida eelhindamise käigus tuleb käsitleda;

| — | nõuda tagasiulatuvas hindamises ka säästlikkuse arvessevõtmist. |
| --- | --- |

—

nõuda tagasiulatuvas hindamises ka säästlikkuse arvessevõtmist.

Aruandluse ühtlustamine

Komisjoni ettepanek

| 90. | Programmiaruanded lisatakse eelarveprojektile ja need sisaldavad tulemusalast teavet tegevuskulude põhjendamiseks. Artikli 39 lõike 3 punktis h esitatakse vormilisi uuendusi („tegevusaruande“ asendamine „programmiaruandega“), samuti muudatusi programmiaruannete sisus: neis tuleks esitada teavet programmi panuse kohta liidu poliitikavaldkondadele ja eesmärkidele kaasa aitamises ning programmi eesmärkide saavutamise kohta. Hindamistulemuste kokkuvõtte esitamise nõue on välja jäetud. |
| --- | --- |

90.

Programmiaruanded lisatakse eelarveprojektile ja need sisaldavad tulemusalast teavet tegevuskulude põhjendamiseks. Artikli 39 lõike 3 punktis h esitatakse vormilisi uuendusi („tegevusaruande“ asendamine „programmiaruandega“), samuti muudatusi programmiaruannete sisus: neis tuleks esitada teavet programmi panuse kohta liidu poliitikavaldkondadele ja eesmärkidele kaasa aitamises ning programmi eesmärkide saavutamise kohta. Hindamistulemuste kokkuvõtte esitamise nõue on välja jäetud.

| 91. | Komisjoni ettepanek muuta artikli 73 lõiget 9 järgib tema poolt juba rakendatavat lähenemisviisi, kehtestades igale peadirektoraadile strateegilised kavad ja ajakohastades iga-aastase tegevusaruande (40) funktsiooni läbiviidud tegevusi puudutava teabe lisamisega. |
| --- | --- |

91.

Komisjoni ettepanek muuta artikli 73 lõiget 9 järgib tema poolt juba rakendatavat lähenemisviisi, kehtestades igale peadirektoraadile strateegilised kavad ja ajakohastades iga-aastase tegevusaruande (40) funktsiooni läbiviidud tegevusi puudutava teabe lisamisega.

| 92. | Finantsmääruse ettepaneku artikli 239 lõike 1 punktis b nähakse ette iga-aastane haldus- ja tulemusaruanne, mis on osa Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatavatest integreeritud finants- ja vastutusaruannetest. Iga-aastane haldus- ja tulemusaruanne koosneb järgmisest:






  — | eelneva eelarveaasta tegevusaruannete kokkuvõte, |
| --- | --- | --- |

92.

Finantsmääruse ettepaneku artikli 239 lõike 1 punktis b nähakse ette iga-aastane haldus- ja tulemusaruanne, mis on osa Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatavatest integreeritud finants- ja vastutusaruannetest. Iga-aastane haldus- ja tulemusaruanne koosneb järgmisest:

—

eelneva eelarveaasta tegevusaruannete kokkuvõte,

| — | kõikide volitatud eelarvevahendite käsutajate iga-aastased tegevusaruanded, |
| --- | --- |

—

kõikide volitatud eelarvevahendite käsutajate iga-aastased tegevusaruanded,

| — | ELi toimimise lepingu artiklis 318 osutatud liidu rahanduse hindamisaruanne, mis põhineb saavutatud tulemustel. |
| --- | --- |

—

ELi toimimise lepingu artiklis 318 osutatud liidu rahanduse hindamisaruanne, mis põhineb saavutatud tulemustel.

Kontrollikoja analüüs

| 93. | Põhimõtteliselt ei ole iga-aastaste tegevusaruannete käsitlemine finantsmääruses vajalik. Iga-aastane tegevusaruanne on oma olemuselt sisedokument ning komisjon võib selle koostada ja selles muudatusi teha vastavalt oma äranägemisele, lähtudes haldusliku iseseisvuse põhimõttest. Ei ole soovitatav, et selle dokumendi koostamine aeglustaks kogu komisjoni hõlmavate aruannete koostamist. |
| --- | --- |

93.

Põhimõtteliselt ei ole iga-aastaste tegevusaruannete käsitlemine finantsmääruses vajalik. Iga-aastane tegevusaruanne on oma olemuselt sisedokument ning komisjon võib selle koostada ja selles muudatusi teha vastavalt oma äranägemisele, lähtudes haldusliku iseseisvuse põhimõttest. Ei ole soovitatav, et selle dokumendi koostamine aeglustaks kogu komisjoni hõlmavate aruannete koostamist.

| 94. | Finantsmääruse ettepanekus on artikli 73 lõikest 9 välja jäetud nõue, mille kohaselt „tegevusaruandes esitatakse tegevuste tulemused, võrreldes neid seatud eesmärkidega“, samuti nõue, mille kohaselt „aruandes hinnatakse ka nende tegevuste üldist tulemuslikkust“, nagu sätestatud kehtiva finantsmääruse artikli 66 lõikes 9. See on asendatud nõudega esitada „teave elluviidud tegevuste tulemuste kohta“, mis on üldsõnalisem ja mida võib tõlgendada kui luba esitada iga-aastastes tegevusaruannetes vähem teavet tulemuslikkuse kohta. |
| --- | --- |

94.

Finantsmääruse ettepanekus on artikli 73 lõikest 9 välja jäetud nõue, mille kohaselt „tegevusaruandes esitatakse tegevuste tulemused, võrreldes neid seatud eesmärkidega“, samuti nõue, mille kohaselt „aruandes hinnatakse ka nende tegevuste üldist tulemuslikkust“, nagu sätestatud kehtiva finantsmääruse artikli 66 lõikes 9. See on asendatud nõudega esitada „teave elluviidud tegevuste tulemuste kohta“, mis on üldsõnalisem ja mida võib tõlgendada kui luba esitada iga-aastastes tegevusaruannetes vähem teavet tulemuslikkuse kohta.

| 95. | Hoolimata iga-aastase tegevusaruande rolli ülevaatamisest ja väitest, et „kontroll (oma talituste töö üle) toimub [...] eelarvevahendite käsutajate poolt komisjonile iga-aastastes tegevusaruannetes esitatava selge aruandluse kaudu, samuti eelarvevahendite käsutajate kinnitavate avalduste kaudu“, (41) ei laiendata finantsmääruse ettepaneku artikli 73 lõikega 1 eelarvevahendite käsutajate vastutust, hõlmamaks esitatud tulemusalase teabe usaldusväärsust, täielikkust ja õigsust. |
| --- | --- |

95.

Hoolimata iga-aastase tegevusaruande rolli ülevaatamisest ja väitest, et „kontroll (oma talituste töö üle) toimub [...] eelarvevahendite käsutajate poolt komisjonile iga-aastastes tegevusaruannetes esitatava selge aruandluse kaudu, samuti eelarvevahendite käsutajate kinnitavate avalduste kaudu“, (41) ei laiendata finantsmääruse ettepaneku artikli 73 lõikega 1 eelarvevahendite käsutajate vastutust, hõlmamaks esitatud tulemusalase teabe usaldusväärsust, täielikkust ja õigsust.

| 96. | Kavandatud kujul ei ole nõuded, mis käsitlevad tulemusalase teabe kajastamist programmiaruannetes, piisavalt üksikasjalikud, sest:






  — | neis tuleks üksnes osutada programmi toetatavatele liidu poliitikavaldkondadele ja eesmärkidele; |
| --- | --- | --- |

96.

Kavandatud kujul ei ole nõuded, mis käsitlevad tulemusalase teabe kajastamist programmiaruannetes, piisavalt üksikasjalikud, sest:

—

neis tuleks üksnes osutada programmi toetatavatele liidu poliitikavaldkondadele ja eesmärkidele;

| — | programmi eesmärkide saavutamist puudutava teabe kvaliteeti, katvusi ja sagedusi ei käsitleta; |
| --- | --- |

—

programmi eesmärkide saavutamist puudutava teabe kvaliteeti, katvusi ja sagedusi ei käsitleta;

| — | ilma hindamistulemusteta on tulemusalane teave ebatäielik. |
| --- | --- |

—

ilma hindamistulemusteta on tulemusalane teave ebatäielik.

| 97. | Integreeritud finantsaruandluse paketi avaldamisega järgneva aasta 31. juuliks (artikkel 239) lükkab komisjon:






  — | iga-aastaste tegevusaruannete avaldamise 1. juulilt 31. juulile, |
| --- | --- | --- |

97.

Integreeritud finantsaruandluse paketi avaldamisega järgneva aasta 31. juuliks (artikkel 239) lükkab komisjon:

—

iga-aastaste tegevusaruannete avaldamise 1. juulilt 31. juulile,

| — | iga-aastase haldus- ja tulemusaruande avaldamise 15. juunilt 31. juulile. |
| --- | --- |

—

iga-aastase haldus- ja tulemusaruande avaldamise 15. juunilt 31. juulile.

Kontrollikoda peab aruandluse kohta esitatud ettepanekuid ebasobivaks. Integreeritud finantsaruandluse pakett oleks tuhandeid lehekülgi pikk ja sisaldaks märkimisväärset dubleerimist.

Kokkuvõte

| 98. | Kontrollikoda soovitab lisada finantsmäärusse järgmised nõuded:






  — | 31. märtsiks auditeerimiseks esitatavatele esialgsetele raamatupidamise aastaaruannetele tuleks lisada (eeltoodud) punktides 8–12 käsitletud teave, st raamatupidamisteave, teave peamiste juhtimissüsteemide kohta, üldine ülevaade ELi kulutustest ja tegevusest, hinnang selle kohta, mil määral mõjutab kulutusi õigusnormide rikkumine, ning finantsmääruse ettepaneku artiklis 243 ette nähtud aruanne; |
| --- | --- | --- |

98.

Kontrollikoda soovitab lisada finantsmäärusse järgmised nõuded:

—

31. märtsiks auditeerimiseks esitatavatele esialgsetele raamatupidamise aastaaruannetele tuleks lisada (eeltoodud) punktides 8–12 käsitletud teave, st raamatupidamisteave, teave peamiste juhtimissüsteemide kohta, üldine ülevaade ELi kulutustest ja tegevusest, hinnang selle kohta, mil määral mõjutab kulutusi õigusnormide rikkumine, ning finantsmääruse ettepaneku artiklis 243 ette nähtud aruanne;

| — | niipalju, kui eraldi aruanded on veel nõutavad, tuleks finantsmääruse ettepaneku artikli 239 lõike 1 punktides c, d ja e ette nähtud aruanded („ELi eelarvega seotud ennetus- ja parandusmeetmete“ aruanded, „pettustevastase võitluse“ aruanne ja siseauditeid käsitlevad aruanded) esitada ühel ajal (võimaldades konsolideeritud raamatupidamise aastaaruannetega vastavuse kontrollimist); |
| --- | --- |

—

niipalju, kui eraldi aruanded on veel nõutavad, tuleks finantsmääruse ettepaneku artikli 239 lõike 1 punktides c, d ja e ette nähtud aruanded („ELi eelarvega seotud ennetus- ja parandusmeetmete“ aruanded, „pettustevastase võitluse“ aruanne ja siseauditeid käsitlevad aruanded) esitada ühel ajal (võimaldades konsolideeritud raamatupidamise aastaaruannetega vastavuse kontrollimist);

| — | konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanded peaksid sisaldama pikaajalist rahavoogude prognoosi (kooskõlas rahvusvahelise soovitusliku tavaga) ning konsolideeritud aruandeid ametite, ühisettevõtete ja usaldusfondide tulude ja kulude kohta (artiklis 244 kavandatud eraldi aruannete asemel); |
| --- | --- |

—

konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanded peaksid sisaldama pikaajalist rahavoogude prognoosi (kooskõlas rahvusvahelise soovitusliku tavaga) ning konsolideeritud aruandeid ametite, ühisettevõtete ja usaldusfondide tulude ja kulude kohta (artiklis 244 kavandatud eraldi aruannete asemel);

| — | komisjon peaks 1. maiks esitama Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 318 alusel eraldi aruande, mis sisaldaks selgitust ELi kulutuste ja muude poliitikavaldkondade hindamise ulatuse ja leidude kohta, teavet kõigi oluliste kuluvaldkondade ja peadirektoraatide peamistest tulemusmeetmetest ning tasakaalustatud ülevaadet programmidest, mille toimimist hinnatakse heaks või kohandamist või muid parandusmeetmeid vajavaks; |
| --- | --- |

—

komisjon peaks 1. maiks esitama Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 318 alusel eraldi aruande, mis sisaldaks selgitust ELi kulutuste ja muude poliitikavaldkondade hindamise ulatuse ja leidude kohta, teavet kõigi oluliste kuluvaldkondade ja peadirektoraatide peamistest tulemusmeetmetest ning tasakaalustatud ülevaadet programmidest, mille toimimist hinnatakse heaks või kohandamist või muid parandusmeetmeid vajavaks;

| — | iga aasta septembriks peaks komisjon esitama koondaruande, mis vastab finantsmääruse ettepaneku artiklite 242 ja 243 nõuetele. |
| --- | --- |

—

iga aasta septembriks peaks komisjon esitama koondaruande, mis vastab finantsmääruse ettepaneku artiklite 242 ja 243 nõuetele.

| 99. | Kirjeldatud muudatused moodustaksid tervikliku aruandluspaketi ja sisaldaksid iga-aastastest tegevusaruannetest pärinevat teavet, mis on välistele sidusrühmadele oluline. Nii oleks võimalik saavutada aruandluse märkimisväärne lihtsustamine. |
| --- | --- |

99.

Kirjeldatud muudatused moodustaksid tervikliku aruandluspaketi ja sisaldaksid iga-aastastest tegevusaruannetest pärinevat teavet, mis on välistele sidusrühmadele oluline. Nii oleks võimalik saavutada aruandluse märkimisväärne lihtsustamine.

Auditeerimiskord

Kolmanda isiku audititele tuginemine

Komisjoni ettepanek

| 100. | Artikli 123 kohaselt peaks komisjon toetuma varasematele audititele, kui need:






  — | on läbi viidud sõltumatute audiitorite poolt; |
| --- | --- | --- |

100.

Artikli 123 kohaselt peaks komisjon toetuma varasematele audititele, kui need:

—

on läbi viidud sõltumatute audiitorite poolt;

| — | põhinevad rahvusvaheliselt heaks kiidetud standarditel; |
| --- | --- |

—

põhinevad rahvusvaheliselt heaks kiidetud standarditel;

| — | annavad piisava kindluse; |
| --- | --- |

—

annavad piisava kindluse;

| — | on läbi viidud ELi rahalise toetuse kasutamist käsitlevate finantsaruannete ja aruannete kohta. |
| --- | --- |

—

on läbi viidud ELi rahalise toetuse kasutamist käsitlevate finantsaruannete ja aruannete kohta.

Kontrollikoja analüüs

| 101. | Komisjoni peamine argument sellise muudatuse tegemiseks on mitmekordse auditeerimise vältimine ELi toetust saavate üksuste, eriti rahvusvaheliste organisatsioonide puhul, keda auditeerivad sõltumatud välisaudiitorid. Kontrollikoda nõustub, et komisjon peaks lihtsustama oma koostööd rahvusvaheliste organisatsioonidega, tuginedes võimaluse korral nende olemasolevale auditeerimiskorrale. See võiks vähendada samade projektide mitmekordset auditeerimist ning võimaldada rahaliste ja inimressursside asjakohasemat kasutamist. |
| --- | --- |

101.

Komisjoni peamine argument sellise muudatuse tegemiseks on mitmekordse auditeerimise vältimine ELi toetust saavate üksuste, eriti rahvusvaheliste organisatsioonide puhul, keda auditeerivad sõltumatud välisaudiitorid. Kontrollikoda nõustub, et komisjon peaks lihtsustama oma koostööd rahvusvaheliste organisatsioonidega, tuginedes võimaluse korral nende olemasolevale auditeerimiskorrale. See võiks vähendada samade projektide mitmekordset auditeerimist ning võimaldada rahaliste ja inimressursside asjakohasemat kasutamist.

| 102. | Eelistada tuleks tulemuspõhist koostööd rahvusvaheliste organisatsioonidega ja kokkuleppeid, mis seovad komisjoni rahalise toetuse lõpuleviidud tegevuse tulemuslikkusega. Kontrollikoda toetab eesmärki kontrolli võimaluste piires lihtsustada ja komisjonipoolset teiste organisatsioonide sisekontrollimehhanismidele tuginemist. See võib nõuda ka komisjoni toetuskõlblikkuse tingimuste ühtlustamist asjaomase rahvusvahelise organisatsiooni üldtingimustega. |
| --- | --- |

102.

Eelistada tuleks tulemuspõhist koostööd rahvusvaheliste organisatsioonidega ja kokkuleppeid, mis seovad komisjoni rahalise toetuse lõpuleviidud tegevuse tulemuslikkusega. Kontrollikoda toetab eesmärki kontrolli võimaluste piires lihtsustada ja komisjonipoolset teiste organisatsioonide sisekontrollimehhanismidele tuginemist. See võib nõuda ka komisjoni toetuskõlblikkuse tingimuste ühtlustamist asjaomase rahvusvahelise organisatsiooni üldtingimustega.

| 103. | Kontrollikoja hinnangul ei ole artikli 123 sätted piisavalt selged. Neid võib mõista, nagu oleks kolmanda isiku audititele tuginemine nelja tingimuse täitmise korral kohustuslik („... võetakse kõnealune audit üldise kindluse aluseks“) ja võimalus projekti täiendavalt auditeerida on välistatud, olenemata esimese auditi tulemustest. |
| --- | --- |

103.

Kontrollikoja hinnangul ei ole artikli 123 sätted piisavalt selged. Neid võib mõista, nagu oleks kolmanda isiku audititele tuginemine nelja tingimuse täitmise korral kohustuslik („... võetakse kõnealune audit üldise kindluse aluseks“) ja võimalus projekti täiendavalt auditeerida on välistatud, olenemata esimese auditi tulemustest.

| 104. | Kontrollikoda märgib, et artikkel ei taga juurdepääsu audiitorite töödokumentidele, mis võimaldaks hinnata nõuete täitmist ja seda, kas audititöö oli piisav, et hõlmata kõiki tavapäraselt hõlmatavaid aspekte. |
| --- | --- |

104.

Kontrollikoda märgib, et artikkel ei taga juurdepääsu audiitorite töödokumentidele, mis võimaldaks hinnata nõuete täitmist ja seda, kas audititöö oli piisav, et hõlmata kõiki tavapäraselt hõlmatavaid aspekte.

Kokkuvõte

| 105. | Kontrollikoda soovitab:






  — | taotleda komisjonilt selle täpsustamist, et tulemuspõhiseid makseid kohaldatakse kõigi ELi vahendeid rakendavate organisatsioonide suhtes kooskõlas seletuskirja leheküljega 14; |
| --- | --- | --- |

105.

Kontrollikoda soovitab:

—

taotleda komisjonilt selle täpsustamist, et tulemuspõhiseid makseid kohaldatakse kõigi ELi vahendeid rakendavate organisatsioonide suhtes kooskõlas seletuskirja leheküljega 14;

| — | muuta teksti vastavalt I lisale, selgitamaks, et kolmanda isiku audititele tuginemine on võimalus, mitte kohustus, ning tagada, et audiitoritel on võimalik üle vaadata auditi dokumentatsioon, millele nad kindluse saamisel tuginevad. |
| --- | --- |

—

muuta teksti vastavalt I lisale, selgitamaks, et kolmanda isiku audititele tuginemine on võimalus, mitte kohustus, ning tagada, et audiitoritel on võimalik üle vaadata auditi dokumentatsioon, millele nad kindluse saamisel tuginevad.

Auditeerimiseeskirjad ja -menetlused

Komisjoni ettepanek

| 106. | Artikli 247 lõike 1 lõppu lisatud uue lause kohaselt võtab kontrollikoda selle kindlakstegemiseks, kas kõik tulud on saadud ja kulud välja makstud seaduslikult ja nõuetekohaselt, arvesse „programmide mitmeaastast olemust ning nendega seotud järelevalve- ja kontrollisüsteeme“. |
| --- | --- |

106.

Artikli 247 lõike 1 lõppu lisatud uue lause kohaselt võtab kontrollikoda selle kindlakstegemiseks, kas kõik tulud on saadud ja kulud välja makstud seaduslikult ja nõuetekohaselt, arvesse „programmide mitmeaastast olemust ning nendega seotud järelevalve- ja kontrollisüsteeme“.

Kontrollikoja analüüs

| 107. | Auditi lähenemisviis ja piisava kindluse saamiseks vajalik auditi tõendusmaterjal on elemendid, mille üle otsustab sõltumatu audiitor. Komisjoni tehtud ettepanek puudutab kontrollikoja auditimetoodikat, mis vastavalt rahvusvahelistele auditeerimisstandarditele on kontrollikoja ainupädevuses. Komisjon esitab praegu teavet finantskorrektsioonide ja sissenõudmiste kohta viies erinevas aruandes: ELi eelarvega seotud ennetus- ja parandusmeetmete aruandes, finantsaruandeid käsitlevas arutelu- ja analüüsidokumendis, iga-aastastes tegevusaruannetes, finantsaruannete lisades ning iga-aastases haldus- ja tulemusaruandes, mis tehakse kättesaadavaks erinevatel kuupäevadel (42). |
| --- | --- |

107.

Auditi lähenemisviis ja piisava kindluse saamiseks vajalik auditi tõendusmaterjal on elemendid, mille üle otsustab sõltumatu audiitor. Komisjoni tehtud ettepanek puudutab kontrollikoja auditimetoodikat, mis vastavalt rahvusvahelistele auditeerimisstandarditele on kontrollikoja ainupädevuses. Komisjon esitab praegu teavet finantskorrektsioonide ja sissenõudmiste kohta viies erinevas aruandes: ELi eelarvega seotud ennetus- ja parandusmeetmete aruandes, finantsaruandeid käsitlevas arutelu- ja analüüsidokumendis, iga-aastastes tegevusaruannetes, finantsaruannete lisades ning iga-aastases haldus- ja tulemusaruandes, mis tehakse kättesaadavaks erinevatel kuupäevadel (42).

Kokkuvõte

| 108. | Programmide mitmeaastase olemuse ning nendega seotud järelevalve- ja kontrollisüsteemide võimalikku mõju kontrollikoja auditile peab hindama kontrollikoda kui sõltumatu välisaudiitor ning seda ei peaks käsitlema finantsmääruses. Kontrollikoda soovitab esitada komisjonile taotluse koondada kogu sissenõudmiste- ja korrektsioonidealane teave ühte dokumenti, mis esitatakse kontrollikojale koos esialgse raamatupidamise aastaaruandega (artikkel 237). |
| --- | --- |

108.

Programmide mitmeaastase olemuse ning nendega seotud järelevalve- ja kontrollisüsteemide võimalikku mõju kontrollikoja auditile peab hindama kontrollikoda kui sõltumatu välisaudiitor ning seda ei peaks käsitlema finantsmääruses. Kontrollikoda soovitab esitada komisjonile taotluse koondada kogu sissenõudmiste- ja korrektsioonidealane teave ühte dokumenti, mis esitatakse kontrollikojale koos esialgse raamatupidamise aastaaruandega (artikkel 237).

MUUD KÜSIMUSED

Raamatupidamise aastaaruanne

Komisjoni ettepanek

| 109. | Komisjon teeb ettepaneku muuta artiklit 234 nii, et raamatupidamise aastaaruanne koosneks edaspidi finantsaruannetest, eelarve täitmise aruandest ja konsolideeritud raamatupidamise aastaaruandest. Samuti viidatakse esimest korda olulisuse põhimõttele, mida tuleb konsolideerimisel arvesse võtta. |
| --- | --- |

109.

Komisjon teeb ettepaneku muuta artiklit 234 nii, et raamatupidamise aastaaruanne koosneks edaspidi finantsaruannetest, eelarve täitmise aruandest ja konsolideeritud raamatupidamise aastaaruandest. Samuti viidatakse esimest korda olulisuse põhimõttele, mida tuleb konsolideerimisel arvesse võtta.

Kontrollikoja analüüs

| 110. | Kontrollikoja hinnangul ei ole uus struktuur selge. |
| --- | --- |

110.

Kontrollikoja hinnangul ei ole uus struktuur selge.

| 111. | Nagu juba kontrollikoja aastaaruannetes märgitud, (43) aitaks pikaajaline rahavoogude prognoos sidusrühmadel edaspidised maksenõuded ja eelarve prioriteedid kindlaks määrata. Lisaks aitaksid prognoosid komisjonil teha otsuseid, millega tagatakse heakskiidetud eelarvetest oluliste maksete tegemine. Ühtlasi võiks kasutusele võtta ELi ameteid hõlmava konsolideeritud eriaruande eesmärgiga parandada ühtaegu läbipaistvust ja tõhustada audititööd. Samalaadsed eriaruanded võiksid hõlmata ka ühisettevõtteid ja usaldusfonde. |
| --- | --- |

111.

Nagu juba kontrollikoja aastaaruannetes märgitud, (43) aitaks pikaajaline rahavoogude prognoos sidusrühmadel edaspidised maksenõuded ja eelarve prioriteedid kindlaks määrata. Lisaks aitaksid prognoosid komisjonil teha otsuseid, millega tagatakse heakskiidetud eelarvetest oluliste maksete tegemine. Ühtlasi võiks kasutusele võtta ELi ameteid hõlmava konsolideeritud eriaruande eesmärgiga parandada ühtaegu läbipaistvust ja tõhustada audititööd. Samalaadsed eriaruanded võiksid hõlmata ka ühisettevõtteid ja usaldusfonde.

Kokkuvõte

| 112. | Kontrollikoda soovitab:






  — | säilitada raamatupidamise aastaaruande praegune määratlus (kehtiva finantsmääruse artikkel 141); |
| --- | --- | --- |

112.

Kontrollikoda soovitab:

—

säilitada raamatupidamise aastaaruande praegune määratlus (kehtiva finantsmääruse artikkel 141);

| — | lisada finantsmääruse ettepanekusse nõue, mille kohaselt peaks komisjon igal aastal koostama ja avaldama finantsaruandeid käsitlevas arutelu- ja analüüsidokumendis pikaajalise rahavoogude prognoosi, (44) mis hõlmaks seitsme kuni kümne aasta pikkust perioodi ning käsitleks eelarve ülemmäärasid, maksevajadusi, suutlikkuspiiranguid ja võimalikku kulukohustustest vabastamist. |
| --- | --- |

—

lisada finantsmääruse ettepanekusse nõue, mille kohaselt peaks komisjon igal aastal koostama ja avaldama finantsaruandeid käsitlevas arutelu- ja analüüsidokumendis pikaajalise rahavoogude prognoosi, (44) mis hõlmaks seitsme kuni kümne aasta pikkust perioodi ning käsitleks eelarve ülemmäärasid, maksevajadusi, suutlikkuspiiranguid ja võimalikku kulukohustustest vabastamist.

Ettevõtte sponsorlus

Komisjoni ettepanek

| 113. | Komisjon on lisanud eelarve kõikehõlmavuse põhimõtet käsitlevasse peatükki uue artikli (artikkel 24), mis sisaldab juriidilise isiku ja institutsioonide vahel sõlmitavat uut tüüpi kokkulepet, mille raames juriidiline isik toetab mitterahaliselt mõnda üritust või meedet reklaami või ettevõtte sotsiaalse vastutuse huvides. |
| --- | --- |

113.

Komisjon on lisanud eelarve kõikehõlmavuse põhimõtet käsitlevasse peatükki uue artikli (artikkel 24), mis sisaldab juriidilise isiku ja institutsioonide vahel sõlmitavat uut tüüpi kokkulepet, mille raames juriidiline isik toetab mitterahaliselt mõnda üritust või meedet reklaami või ettevõtte sotsiaalse vastutuse huvides.

Kontrollikoja analüüs

| 114. | Kontrollikoja hinnangul tuleks ettevõtte sponsorlust reguleerivat õigusraamistikku tõhustada ja lisada rohkem kaitsemeetmeid. Eetikasuunised ei ole selleks otstarbeks piisavad. Võimalikud kaitsemeetmed oleksid näiteks:






  — | ettevõtte sponsorluse kasutamisele ülempiiri kehtestamine mitterahalise toetuse hinnangulises väärtuses, et välistada igasugune ettevõtjast võimalikku sõltuvusse sattumise risk; |
| --- | --- | --- |

114.

Kontrollikoja hinnangul tuleks ettevõtte sponsorlust reguleerivat õigusraamistikku tõhustada ja lisada rohkem kaitsemeetmeid. Eetikasuunised ei ole selleks otstarbeks piisavad. Võimalikud kaitsemeetmed oleksid näiteks:

—

ettevõtte sponsorluse kasutamisele ülempiiri kehtestamine mitterahalise toetuse hinnangulises väärtuses, et välistada igasugune ettevõtjast võimalikku sõltuvusse sattumise risk;

| — | kõnealuste sponsorlepingute sõlmimine eelneva konkursikutse (välja arvatud erandlikel asjaoludel) ja vastavuskontrolli alusel, et ära hoida huvide konflikt, vastuolu liidu poliitika ja meetmete vahel ning kahju liidu mainele; |
| --- | --- |

—

kõnealuste sponsorlepingute sõlmimine eelneva konkursikutse (välja arvatud erandlikel asjaoludel) ja vastavuskontrolli alusel, et ära hoida huvide konflikt, vastuolu liidu poliitika ja meetmete vahel ning kahju liidu mainele;

| — | sponsorite nimekirja (mis sisaldab spondeeritavat objekti, hinnangulist väärtust, täpseid lepingutingimusi jne) avaldamine asjaomaste institutsioonide ja asutuste veebisaidil). |
| --- | --- |

—

sponsorite nimekirja (mis sisaldab spondeeritavat objekti, hinnangulist väärtust, täpseid lepingutingimusi jne) avaldamine asjaomaste institutsioonide ja asutuste veebisaidil).

| 115. | Samuti tuleks sätestada, et sponsorluslepingud ei tohi avaldada ei spondeerimise ajal ega tulevikus mingit negatiivset finantsmõju spondeeritavale institutsioonile või asutusele. Ehkki sellist mitterahalist toetust ei loeta eelarvelisteks tuludeks, peaks komisjon kaaluma:






  — | selliste lepingute raamatupidamisarvestust, |
| --- | --- | --- |

115.

Samuti tuleks sätestada, et sponsorluslepingud ei tohi avaldada ei spondeerimise ajal ega tulevikus mingit negatiivset finantsmõju spondeeritavale institutsioonile või asutusele. Ehkki sellist mitterahalist toetust ei loeta eelarvelisteks tuludeks, peaks komisjon kaaluma:

—

selliste lepingute raamatupidamisarvestust,

| — | sätteid, mille kohaselt võiks kontrollikoda sellist toetust auditeerida. |
| --- | --- |

—

sätteid, mille kohaselt võiks kontrollikoda sellist toetust auditeerida.

Kokkuvõte

| 116. | Kontrollikoda peab ebatõenäoliseks, et ettevõtte sponsorlus võiks endast kujutada kulutõhusat mehhanismi, ega poolda tehtud ettepanekuid. |
| --- | --- |

116.

Kontrollikoda peab ebatõenäoliseks, et ettevõtte sponsorlus võiks endast kujutada kulutõhusat mehhanismi, ega poolda tehtud ettepanekuid.

Teenustaseme kokkulepped

Komisjoni ettepanek

| 117. | Artiklis 57 kehtestatakse ELi institutsioonide või muude asutuste vaheliste teenustaseme kokkulepete õiguslik alus ning sätestatakse, et nende alusel peab olema võimalik nõuda sisse nende täitmise tulemusel tekkinud kulud. |
| --- | --- |

117.

Artiklis 57 kehtestatakse ELi institutsioonide või muude asutuste vaheliste teenustaseme kokkulepete õiguslik alus ning sätestatakse, et nende alusel peab olema võimalik nõuda sisse nende täitmise tulemusel tekkinud kulud.

Kontrollikoja analüüs

| 118. | Teenustaseme kokkulepped puudutavad ELi institutsioonide ja asutuste sisemist toimimist. Seetõttu on küsitav, kas neid tuleks finantsmääruses käsitleda. Tasuks kaaluda nende eraldi käsitlemist ja täiendavate juhiste andmist nende rakendamise tehniliste üksikasjade kohta. Lisaks leiab kontrollikoda, et nende peamine otstarve peaks olema usaldusväärse finantsjuhtimise edendamine tänu mastaabisäästule, mitte lihtsalt kulude tagasinõudmise võimaldamine. |
| --- | --- |

118.

Teenustaseme kokkulepped puudutavad ELi institutsioonide ja asutuste sisemist toimimist. Seetõttu on küsitav, kas neid tuleks finantsmääruses käsitleda. Tasuks kaaluda nende eraldi käsitlemist ja täiendavate juhiste andmist nende rakendamise tehniliste üksikasjade kohta. Lisaks leiab kontrollikoda, et nende peamine otstarve peaks olema usaldusväärse finantsjuhtimise edendamine tänu mastaabisäästule, mitte lihtsalt kulude tagasinõudmise võimaldamine.

Kokkuvõte

| 119. | Kontrollikoda soovitab komisjoni ettepaneku vastu võtta, võttes arvesse eeltoodud tähelepanekuid. |
| --- | --- |

119.

Kontrollikoda soovitab komisjoni ettepaneku vastu võtta, võttes arvesse eeltoodud tähelepanekuid.

Hanke-eeskirjad

Komisjoni ettepanek

| 120. | Finantsmääruse ettepanek ei järgi väljakuulutatud selgitamise ja lihtsustamise eesmärke. Peamised sätted ei ole koondatud VII jaotisse „Avalikud hanked ja kontsessioonid“, vaid on hajutatud erinevate jaotiste vahel ettepaneku esimeses osas ja I lisas. Mõningaid teemasid käsitletakse teksti erinevates kohtades ilma üksteisele viitamata. |
| --- | --- |

120.

Finantsmääruse ettepanek ei järgi väljakuulutatud selgitamise ja lihtsustamise eesmärke. Peamised sätted ei ole koondatud VII jaotisse „Avalikud hanked ja kontsessioonid“, vaid on hajutatud erinevate jaotiste vahel ettepaneku esimeses osas ja I lisas. Mõningaid teemasid käsitletakse teksti erinevates kohtades ilma üksteisele viitamata.

| 121. | Teksti jagamine finantsmääruse ettepaneku ja I lisa vahel muudab hanke-eeskirjade esitamise veelgi keerulisemaks. |
| --- | --- |

121.

Teksti jagamine finantsmääruse ettepaneku ja I lisa vahel muudab hanke-eeskirjade esitamise veelgi keerulisemaks.

Kontrollikoja analüüs

| 122. | Eriaruandes nr 17/2016 märkis kontrollikoda, et riigihanke-eeskirjade käsitlemine nii finantsmääruses kui ka selle kohaldamise eeskirjades muudab juba niigi keeruliste eeskirjade mõistmise veelgi raskemaks. Nagu märgitud kontrollikoja arvamuses nr 1/2015, (45) võib ELi toimimise lepingu artikli 290 kohaselt delegeeritud õigusaktidega reguleerida üksnes finantseeskirjade mitteolemuslikke osi. Seetõttu tuleks mõningaid I lisas (delegeeritud õigusakt) sisalduvaid põhitermineid ja -mõisteid käsitleda finantsmääruses. Lisaks leiab kontrollikoda, et kõik riigihangete direktiiviga vastavusse viimisest tulenevad eeskirjad on finantseeskirjade olemuslikud osad (46). |
| --- | --- |

122.

Eriaruandes nr 17/2016 märkis kontrollikoda, et riigihanke-eeskirjade käsitlemine nii finantsmääruses kui ka selle kohaldamise eeskirjades muudab juba niigi keeruliste eeskirjade mõistmise veelgi raskemaks. Nagu märgitud kontrollikoja arvamuses nr 1/2015, (45) võib ELi toimimise lepingu artikli 290 kohaselt delegeeritud õigusaktidega reguleerida üksnes finantseeskirjade mitteolemuslikke osi. Seetõttu tuleks mõningaid I lisas (delegeeritud õigusakt) sisalduvaid põhitermineid ja -mõisteid käsitleda finantsmääruses. Lisaks leiab kontrollikoda, et kõik riigihangete direktiiviga vastavusse viimisest tulenevad eeskirjad on finantseeskirjade olemuslikud osad (46).

Kokkuvõte

| 123. | Kontrollikoda kordab eriaruandes nr 17/2016 esitatud soovitusi, eriti 2. soovitust, mis käsitleb:






  — | ühtse riigihangete reeglistiku koostamist; |
| --- | --- | --- |

123.

Kontrollikoda kordab eriaruandes nr 17/2016 esitatud soovitusi, eriti 2. soovitust, mis käsitleb:

—

ühtse riigihangete reeglistiku koostamist;

| — | väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate osalemise soodustamist; |
| --- | --- |

—

väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate osalemise soodustamist;

| — | selliste eeskirjade kehtestamist, mis selgitavad ehituslepingute sõlmimisele eelnevate turu-uuringute tegemist ja hankemenetlustes rakendatavaid keelenõudeid. |
| --- | --- |

—

selliste eeskirjade kehtestamist, mis selgitavad ehituslepingute sõlmimisele eelnevate turu-uuringute tegemist ja hankemenetlustes rakendatavaid keelenõudeid.

Finantsrikkumiste uurimise toimkonna liitmine varajase avastamise ja kõrvalejätmise süsteemi komisjoniga

Komisjoni ettepanek

| 124. | Ettepaneku eesmärk on liita varajase avastamise ja kõrvalejätmise süsteemi komisjon (kehtiva finantsmääruse artikkel 108) finantsrikkumiste uurimise toimkonnaga (artikli 73 lõige 6), mis uurib kõiki finantsmääruse sätete, finantsjuhtimise või toimingute kontrollimisega seotud sätete rikkumisi, mida põhjustab mõne töötaja tegevus või tegevusetus. Nagu ettepanekus selgitatakse, tehakse seda tõhususe suurendamise huvides. |
| --- | --- |

124.

Ettepaneku eesmärk on liita varajase avastamise ja kõrvalejätmise süsteemi komisjon (kehtiva finantsmääruse artikkel 108) finantsrikkumiste uurimise toimkonnaga (artikli 73 lõige 6), mis uurib kõiki finantsmääruse sätete, finantsjuhtimise või toimingute kontrollimisega seotud sätete rikkumisi, mida põhjustab mõne töötaja tegevus või tegevusetus. Nagu ettepanekus selgitatakse, tehakse seda tõhususe suurendamise huvides.

Kontrollikoja analüüs

| 125. | Ehkki ELi institutsioonide ühine lähenemisviis maksete peatamise ja neist kõrvalejätmise süsteemi loomiseks ja finantsrikkumiste hindamiseks on põhjendatud, ei näe kontrollikoda mingit põhjust kahe erinevate eesmärkidega toimkonna liitmiseks. |
| --- | --- |

125.

Ehkki ELi institutsioonide ühine lähenemisviis maksete peatamise ja neist kõrvalejätmise süsteemi loomiseks ja finantsrikkumiste hindamiseks on põhjendatud, ei näe kontrollikoda mingit põhjust kahe erinevate eesmärkidega toimkonna liitmiseks.

| 126. | Kontrollikoda soovitab moodustada eraldi ühistoimkonna, nagu on juba ette nähtud kehtiva finantsmääruse artikli 73 lõikes 6. Arvestades, et finantsrikkumiste valdkond on seotud institutsiooni volitustega distsiplinaarküsimustes ja seetõttu otseselt seotud ka institutsiooni haldusliku iseseisvusega, tuleks toimkonna institutsioonidevahelist olemust selle koosseisu kaudu tugevdada. |
| --- | --- |

126.

Kontrollikoda soovitab moodustada eraldi ühistoimkonna, nagu on juba ette nähtud kehtiva finantsmääruse artikli 73 lõikes 6. Arvestades, et finantsrikkumiste valdkond on seotud institutsiooni volitustega distsiplinaarküsimustes ja seetõttu otseselt seotud ka institutsiooni haldusliku iseseisvusega, tuleks toimkonna institutsioonidevahelist olemust selle koosseisu kaudu tugevdada.

| 127. | Kontrollikoda märgib, et kahe toimkonna liitmisel ei ole finantsmääruse ettepaneku artiklis 90 kavandatud töövoog kooskõlas personalieeskirjade IX lisas sätestatud distsiplinaarmenetlustega. Ühtegi distsiplinaarmenetlust ei tohi algatada, kui pole koostatud OLAFi aruannet või kui pole toimunud haldusjuurdlust. Kavandatud töövoo puhul otsustab aga institutsioon distsiplinaarmenetluse algatamise üle toimkonna arvamuse põhjal. Sellise süsteemi alusel konsulteeritakse distsiplinaarnõukoguga kõigi õigusnormide rikkumise juhtumite puhul, samal ajal kui IX lisa artiklite 11 ja 12 kohaselt on ametisse nimetaval asutusel sõltuvalt sanktsiooni iseloomust õigus otsustada, kas distsiplinaarnõukoguga konsulteerida või mitte. |
| --- | --- |

127.

Kontrollikoda märgib, et kahe toimkonna liitmisel ei ole finantsmääruse ettepaneku artiklis 90 kavandatud töövoog kooskõlas personalieeskirjade IX lisas sätestatud distsiplinaarmenetlustega. Ühtegi distsiplinaarmenetlust ei tohi algatada, kui pole koostatud OLAFi aruannet või kui pole toimunud haldusjuurdlust. Kavandatud töövoo puhul otsustab aga institutsioon distsiplinaarmenetluse algatamise üle toimkonna arvamuse põhjal. Sellise süsteemi alusel konsulteeritakse distsiplinaarnõukoguga kõigi õigusnormide rikkumise juhtumite puhul, samal ajal kui IX lisa artiklite 11 ja 12 kohaselt on ametisse nimetaval asutusel sõltuvalt sanktsiooni iseloomust õigus otsustada, kas distsiplinaarnõukoguga konsulteerida või mitte.

Kokkuvõte

| 128. | Kontrollikoda ei toeta toimkondade liitmise ettepanekut. |
| --- | --- |

128.

Kontrollikoda ei toeta toimkondade liitmise ettepanekut.

Investorite diferentseeritud kohtlemine

Komisjoni ettepanek

| 129. | Määruse (EL) nr 1303/2013 uus artikkel 43a (ettepaneku artikkel 265) sisaldab investorite diferentseeritud kohtlemise mõistet. Selle kohaselt võib Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidel teatavatel tingimustel olla madalam nõudeõiguse järk kui erainvestoril või EFSI kaudu antud ELi tagatisega EIP finantstootel (47). |
| --- | --- |

129.

Määruse (EL) nr 1303/2013 uus artikkel 43a (ettepaneku artikkel 265) sisaldab investorite diferentseeritud kohtlemise mõistet. Selle kohaselt võib Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidel teatavatel tingimustel olla madalam nõudeõiguse järk kui erainvestoril või EFSI kaudu antud ELi tagatisega EIP finantstootel (47).

Kontrollikoja analüüs

| 130. | Kui Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid kannavad kahju enne erainvestoreid ja EIP-d, võib seda mõista viimastele stiimuli loomisena. |
| --- | --- |

130.

Kui Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid kannavad kahju enne erainvestoreid ja EIP-d, võib seda mõista viimastele stiimuli loomisena.

Kokkuvõte

| 131. | Kontrollikoja hinnangul tuleks ettepanekusse lisada diferentseeritud kohtlemise täpne määratlus ning tagada, et investeeringute soodustamise ja investorite ülemäärase kompenseerimise vahel valitseks tasakaal. |
| --- | --- |

131.

Kontrollikoja hinnangul tuleks ettepanekusse lisada diferentseeritud kohtlemise täpne määratlus ning tagada, et investeeringute soodustamise ja investorite ülemäärase kompenseerimise vahel valitseks tasakaal.

Koostöös liikmesriikidega rakendatavate rahastamisvahendite rahastamiskõlblikkusperioodi muutmine

| 132. | 2015. aasta aprillis otsustas komisjon koostöös liikmesriikidega rakendatavate rahastamisvahendite maksete rahastamiskõlblikkuse perioodi pikendada, toetudes enda otsusele, selle asemel et pöörduda asjaomase määruse muutmiseks nõukogu ja parlamendi poole (48). |
| --- | --- |

132.

2015. aasta aprillis otsustas komisjon koostöös liikmesriikidega rakendatavate rahastamisvahendite maksete rahastamiskõlblikkuse perioodi pikendada, toetudes enda otsusele, selle asemel et pöörduda asjaomase määruse muutmiseks nõukogu ja parlamendi poole (48).

| 133. | Kõnealuse ettepanekuga kavandatavad muudatused määruses (EL) nr 1303/2013 ei käsitle rahastamiskõlblikkusperioodi muutmist. |
| --- | --- |

133.

Kõnealuse ettepanekuga kavandatavad muudatused määruses (EL) nr 1303/2013 ei käsitle rahastamiskõlblikkusperioodi muutmist.

Tagasinõudmiseeskirjad

Komisjoni ettepanek

| 134. | Määruse (EL) nr 1306/2013 kehtivate sätetega on ette nähtud, et kui alusetuid makseid ei ole teatud tähtaja jooksul tagasi nõutud, kaetakse summad võrdselt liidu eelarvest ja asjaomase liikmesriigi poolt (nn 50/50-reegel). Artikli 54 lõikes 2 kavandatavas muudatuses (COM(2016) 605 artikkel 268) kordab komisjon oma ettepanekut, (49) et tagasinõudmata maksega seonduvad finantstagajärjed katab täielikult asjaomane liikmesriik. |
| --- | --- |

134.

Määruse (EL) nr 1306/2013 kehtivate sätetega on ette nähtud, et kui alusetuid makseid ei ole teatud tähtaja jooksul tagasi nõutud, kaetakse summad võrdselt liidu eelarvest ja asjaomase liikmesriigi poolt (nn 50/50-reegel). Artikli 54 lõikes 2 kavandatavas muudatuses (COM(2016) 605 artikkel 268) kordab komisjon oma ettepanekut, (49) et tagasinõudmata maksega seonduvad finantstagajärjed katab täielikult asjaomane liikmesriik.

Kontrollikoja analüüs

| 135. | Nagu märgitud kontrollikoja arvamuses nr 1/2012, (50) kaasneb sellise muudatusega oht, et liikmesriigid hakkavad aruandlus- ja tasaarveldusprotsessi enda huvides ära kasutama, vältimaks kulude kandmist riigieelarvest. |
| --- | --- |

135.

Nagu märgitud kontrollikoja arvamuses nr 1/2012, (50) kaasneb sellise muudatusega oht, et liikmesriigid hakkavad aruandlus- ja tasaarveldusprotsessi enda huvides ära kasutama, vältimaks kulude kandmist riigieelarvest.

Kokkuvõte

| 136. | Halduskoormuse vähendamiseks võiks komisjon määratleda nn vähese tähtsusega künnise, et vältida vajadust teha järelevalvet paljude väikesemahuliste laenude üle. |
| --- | --- |

136.

Halduskoormuse vähendamiseks võiks komisjon määratleda nn vähese tähtsusega künnise, et vältida vajadust teha järelevalvet paljude väikesemahuliste laenude üle.

Aktiivse põllumajandustootja staatus

Komisjoni ettepanek

| 137. | Määruse (EL) nr 1307/2013 artiklisse 9 kavandatavad muudatused (COM(2016) 605 artikkel 269) võimaldavad liikmesriikidel:






  — | vähendada kriteeriume, millele tuginedes saavad taotlejad tõendada, et nad on aktiivsed põllumajandustootjad, või |
| --- | --- | --- |

137.

Määruse (EL) nr 1307/2013 artiklisse 9 kavandatavad muudatused (COM(2016) 605 artikkel 269) võimaldavad liikmesriikidel:

—

vähendada kriteeriume, millele tuginedes saavad taotlejad tõendada, et nad on aktiivsed põllumajandustootjad, või

| — | lõpetada alates 2018. aastast nende sätete kohaldamise, mille kohaselt peab toetusesaajal olema aktiivse põllumajandustootja staatus. |
| --- | --- |

—

lõpetada alates 2018. aastast nende sätete kohaldamise, mille kohaselt peab toetusesaajal olema aktiivse põllumajandustootja staatus.

Kontrollikoja analüüs

| 138. | Kontrollikoda märkis oma arvamuses nr 1/2012, et komisjoni kavandatud meetmed aktiivse põllumajandustootja staatuse kindlaksmääramiseks võivad põhjustada korraldusasutuste ja põllumajandustootjate jaoks ülemäärast halduskoormust. Aktiivse põllumajandustootja staatuse tõendamiseks vajalike kriteeriumide arvu vähendamine lahendab osaliselt kontrollikoja osutatud probleemi. Ettepanek võimaldada liikmesriikidel mitte kohaldada neid sätteid, mille kohaselt peab toetusesaajal olema aktiivse põllumajandustootja staatus, ei ole aga kooskõlas kontrollikoja eriaruandes nr 5/2011 (51) esitatud soovitusega. |
| --- | --- |

138.

Kontrollikoda märkis oma arvamuses nr 1/2012, et komisjoni kavandatud meetmed aktiivse põllumajandustootja staatuse kindlaksmääramiseks võivad põhjustada korraldusasutuste ja põllumajandustootjate jaoks ülemäärast halduskoormust. Aktiivse põllumajandustootja staatuse tõendamiseks vajalike kriteeriumide arvu vähendamine lahendab osaliselt kontrollikoja osutatud probleemi. Ettepanek võimaldada liikmesriikidel mitte kohaldada neid sätteid, mille kohaselt peab toetusesaajal olema aktiivse põllumajandustootja staatus, ei ole aga kooskõlas kontrollikoja eriaruandes nr 5/2011 (51) esitatud soovitusega.

Kokkuvõte

| 139. | Kontrollikoda peab mõistlikuks ettepanekut lihtsustada aktiivse põllumajandustootja staatuse tõendamiseks vajalike kriteeriumide kohaldamist, kuid ei toeta nende sätete kohaldamise täielikku lõpetamist, mille kohaselt peab toetusesaajal olema aktiivse põllumajandustootja staatus. |
| --- | --- |

139.

Kontrollikoda peab mõistlikuks ettepanekut lihtsustada aktiivse põllumajandustootja staatuse tõendamiseks vajalike kriteeriumide kohaldamist, kuid ei toeta nende sätete kohaldamise täielikku lõpetamist, mille kohaselt peab toetusesaajal olema aktiivse põllumajandustootja staatus.

Noorte põllumajandustootjate toetus

Komisjoni ettepanek

| 140. | Komisjon teeb ettepaneku jätta määruse (EL) nr 1307/2013 artiklist 50 (COM(2016) 605 artikkel 269) välja 90 hektari ülempiiri või toetusõiguste piiramise noorte põllumajandustootjate toetuse maksmisel. Hektarite ja toetusõiguste konkreetsed ülemmäärad tuleks kehtestada ja neid kohaldada üksnes liikmesriikides, kus olemasolevate vahenditega ei ole võimalik kõiki toetusetaotlusi rahuldada. |
| --- | --- |

140.

Komisjon teeb ettepaneku jätta määruse (EL) nr 1307/2013 artiklist 50 (COM(2016) 605 artikkel 269) välja 90 hektari ülempiiri või toetusõiguste piiramise noorte põllumajandustootjate toetuse maksmisel. Hektarite ja toetusõiguste konkreetsed ülemmäärad tuleks kehtestada ja neid kohaldada üksnes liikmesriikides, kus olemasolevate vahenditega ei ole võimalik kõiki toetusetaotlusi rahuldada.

Kontrollikoja analüüs

| 141. | Sellise toetuse eesmärk on hõlbustada noorte põllumajandustootjate tegevuse alustamist ja nende põllumajandusliku majapidamise struktuurilist kohandamist pärast tegevuse alustamist. Kontrollikoja hinnangul ei ole üle 90 hektari suurune põllumajanduslik majapidamine enam tegevuse alustamise ega struktuurilise kohandamise faasis. Sellised põllumajanduslikud majapidamised peaksid olema majanduslikult piisavalt elujõulised, et kanda võimaliku vajamineva struktuurilise kohandamise kulud. |
| --- | --- |

141.

Sellise toetuse eesmärk on hõlbustada noorte põllumajandustootjate tegevuse alustamist ja nende põllumajandusliku majapidamise struktuurilist kohandamist pärast tegevuse alustamist. Kontrollikoja hinnangul ei ole üle 90 hektari suurune põllumajanduslik majapidamine enam tegevuse alustamise ega struktuurilise kohandamise faasis. Sellised põllumajanduslikud majapidamised peaksid olema majanduslikult piisavalt elujõulised, et kanda võimaliku vajamineva struktuurilise kohandamise kulud.

Kokkuvõte

| 142. | Kontrollikoda soovitab säilitada hektarite või toetusõiguste ülemmäära. |
| --- | --- |

142.

Kontrollikoda soovitab säilitada hektarite või toetusõiguste ülemmäära.

Mõisted

Komisjoni ettepanek

| 143. | Finantsmääruse ettepanekus võtab komisjon kasutusele mõned uued mõisted ja muudab mõningaid olemasolevaid. |
| --- | --- |

143.

Finantsmääruse ettepanekus võtab komisjon kasutusele mõned uued mõisted ja muudab mõningaid olemasolevaid.

Kontrollikoja analüüs

| 144. | Osa neist mõistetest ei ole täielikud või ei ole kooskõlas komisjoni muude dokumentide või üldtunnustatud parima tavaga. |
| --- | --- |

144.

Osa neist mõistetest ei ole täielikud või ei ole kooskõlas komisjoni muude dokumentide või üldtunnustatud parima tavaga.

| 145. | Näiteks mõiste „eelarveline tagatis“ (artikli 2 lõige 9) ei näi kajastavat asjaolu, et võimalik finantskohustus kehtib kuni liidu tagatise lõppsaajaga sõlmitud viimase lepingu kehtivusaja lõpuni. |
| --- | --- |

145.

Näiteks mõiste „eelarveline tagatis“ (artikli 2 lõige 9) ei näi kajastavat asjaolu, et võimalik finantskohustus kehtib kuni liidu tagatise lõppsaajaga sõlmitud viimase lepingu kehtivusaja lõpuni.

| 146. | Nagu mainitud kontrollikoja eriaruandes nr 19/2016, (52) on finantsvõimenduse määratlus ebaselge ega järgi rahvusvaheliselt tunnustatud suuniseid. Finantsmääruse ettepaneku artikli 2 punktis 33 ei esitata täpsemat selgitust. Küll aga võetakse kasutusele veel üks mõiste – „mitmekordistav mõju“ –, mis sarnaneb finantsvõimenduse määratlusega. (Artikli 202 lõike 1 punktis d kasutatakse neid kaht terminit läbisegi, mis muudab nende tähenduse veelgi ebaselgemaks). |
| --- | --- |

146.

Nagu mainitud kontrollikoja eriaruandes nr 19/2016, (52) on finantsvõimenduse määratlus ebaselge ega järgi rahvusvaheliselt tunnustatud suuniseid. Finantsmääruse ettepaneku artikli 2 punktis 33 ei esitata täpsemat selgitust. Küll aga võetakse kasutusele veel üks mõiste – „mitmekordistav mõju“ –, mis sarnaneb finantsvõimenduse määratlusega. (Artikli 202 lõike 1 punktis d kasutatakse neid kaht terminit läbisegi, mis muudab nende tähenduse veelgi ebaselgemaks).

| 147. | Nii finantsmääruses kui ka valdkondlikes määrustes on kavandatud mitmesuguseid meetmeid, mille abil suurendada rõhuasetust tulemustele ja väljunditele. Hiljutised audititulemused (53) on aga näidanud, et komisjoni erinevate tegevuste puhul esineb nende mõistete kasutamisel suuri erinevusi. |
| --- | --- |

147.

Nii finantsmääruses kui ka valdkondlikes määrustes on kavandatud mitmesuguseid meetmeid, mille abil suurendada rõhuasetust tulemustele ja väljunditele. Hiljutised audititulemused (53) on aga näidanud, et komisjoni erinevate tegevuste puhul esineb nende mõistete kasutamisel suuri erinevusi.

Kokkuvõte

| 148. | Kontrollikoda soovitab:






  — | ühtlustada finantsmääruse ettepanekus sisalduvad mõisted olemasoleva parima tavaga; |
| --- | --- | --- |

148.

Kontrollikoda soovitab:

—

ühtlustada finantsmääruse ettepanekus sisalduvad mõisted olemasoleva parima tavaga;

| — | lisada finantsmäärusse mõistete „väljund“ ja „tulemus“ määratlused. Ka valdkondlikes määrustes tuleks neid määratlusi järgida. |
| --- | --- |

—

lisada finantsmäärusse mõistete „väljund“ ja „tulemus“ määratlused. Ka valdkondlikes määrustes tuleks neid määratlusi järgida.

Kontrollikoda võttis käesoleva arvamuse vastu 26. jaanuari 2017. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Klaus-Heiner LEHNE

---

(1)  EÜT L 311, 14.11.2002, lk 3.

1

(2)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 238.

2

(3)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 289.

3

(4)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 320.

4

(5)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 470.

5

(6)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 487.

6

(7)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 549.

7

(8)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 608.

8

(9)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

9

(10)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 855.

10

(11)  ELT L 348, 20.12.2013, lk 129.

11

(12)  ELT L 72, 12.3.2014, lk 1.

12

(13)  ELT L 86, 21.3.2014, lk 14.

13

(14)  ELT L 189, 27.6.2014, lk 1.

14

(15)  ELT L 158, 27.5.2014, lk 227.

15

(16)  COM(2016) 605 final.

16

(17)  Seletuskiri, lk 2.

17

(18)  Kontrollikoda esitas samalaadse tähelepaneku ka näiteks mitmeaastase finantsraamistiku vahehindamise, Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi käsitleva määruse (EL) 2015/1017 ning selle muutmise ettepaneku COM(2016) 597 kohta.

18

(19)  Järgnev osa põhineb kontrollikoja eriaruandest nr 27/2016 „Euroopa Komisjoni juhtimine kui parim tava?“ pärinevatel tähelepanekutel ja soovitustel.

19

(20)  Vt ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2014. aasta direktiivi 2014/95/EL (millega muudetakse direktiivi 2013/34/EL seoses mitmekesisust käsitleva teabe ja muu kui finantsteabe avalikustamisega teatavate suurettevõtjate ja kontsernide poolt) (ELT L 330, 15.11.2014, lk 1) artikkel 1.

20

(21)  Parima tava näiteks võib tuua Ühendkuningriigi töö- ja pensioniministeeriumi raamatupidamise aastaaruanded ja Iirimaa sotsiaalkaitseministeeriumi raamatupidamise aastaaruanded.

21

(22)  Vt eriaruande nr 27/2016 soovituse 2 punkt f. Komisjon kiitis soovituse heaks.

22

(23)  CIPFA, IFAC, „International Framework: Good Governance in the Public Sector“, 2014, lk 29–30. Komisjonil, kontrollikojal, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteel ning Regioonide Komiteel on erineva koosseisu ja ülesannetega auditikomiteed.

23

(24)  Komisjonil on praegu kavas veel ühe sõltumatu liikme kaasamine.

24

(25)  Kontrollikoja eriaruande nr 27/2016 punkt 65.

25

(26)  Kehtiva finantsmääruse artikkel 125 sätestab, et „Toetuse eesmärgiks ega tagajärjeks ei tohi olla (...) toetusesaajale kasumi tootmine“ (kasumi taotlemist keelav põhimõte) ning „Kasumi tekkimise korral on komisjon õigustatud tagasi nõudma sellise protsendi kasumist, mis vastab Euroopa Liidu rahalisele osalusele“.

26

(27)  Seletuskiri, lk 6.

27

(28)  Partnerid, kellega komisjon saab teha usalduslikumat koostööd, mis põhineb eelhindamisel või erimenetluste kasutamise nõudel.

28

(29)  Vt ka eriaruanne nr 19/2016 „ELi eelarve täitmine rahastamisvahendite kaudu: programmitöö perioodil 2007–2013 saadud õppetunnid“, 1. soovitus.

29

(30)  Näiteks: „Working document accompanying the Draft Budget 2017“; „Annex on financial instruments accompanying the Budget 2017“; „Annual report on the activities relating to financial instruments“; „Report from the Commission to the European Parliament and the Council on the implementation of macro-financial assistance to third countries in 2015“, „Report from the Commission to the European Parliament and the Council on guarantees covered by the general budget. Situation at 31 December 2015“, „Report from the Commission to the European Parliament and the Council on borrowing and lending activities of the European Union on 2015“.

30

(31)  See tuleb esitada Euroopa Parlamendile ja nõukogule eelarve täitmise eelarveaastale eelneva aasta 1. septembriks.

31

(32)  Paindlikkuspuhver võimaldab komisjonil järgmisse aastasse üle kanda kuni 10 % kolme eelarvevahendi (ühinemiseelse abi rahastamisvahend (IPA II), Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahend (ENI) ja perioodi 2014–2020 arengukoostöö rahastamisvahend (DCI)) eelarveaasta assigneeringutest, et neid kasutada ettenägematute olukordade lahendamiseks.

32

(33)  Negatiivreserv võimaldab kanda maksete assigneeringuid üle teatud eelarvereale, enne kui mõnel teisel real on ilmnenud kasutamata assigneeringuid.

33

(34)  Artiklis 125 sätestatakse, et „Komisjon haldab neid vahendeid [...] võimaluse korral asjaomase liikmesriigi eest.“

34

(35)  Neid võib teisele eelarvereale ümber paigutada üksnes juhul, kui neid kasutatakse sel otstarbel, milleks need ette on nähtud.

35

(36)  Välja arvatud üüritulu, mis kantakse üle automaatselt.

36

(37)  Arvamuse nr 6/2010 punktid 7 ja 8.

37

(38)  2014. aasta aastaaruande punkt 1.61 ja joonis 1.6 ning 2015. aasta aastaaruande punkt 1.47 ning joonised 1.5 ja 1.6.

38

(39)  Komisjoni 29. oktoobri 2012. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 1268/2012, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavad finantseeskirjad) kohaldamise eeskirju (ELT L 362, 31.12.2012, lk 1).

39

(40)  Strateegilistes kavades kirjeldatakse komisjoni ja peadirektoraatide viie aasta eesmärke, mida sageli mõjutavad välised tegurid, juhtimiskavades ja iga-aastastes tegevusaruannetes aga määratakse kindlaks ja esitatakse sisendid, peamised tegevused ning nende väljundid, mis on komisjoni kontrolli all.

40

(41)  Eriaruanne nr 27/2016, komisjoni vastus punktile 21.

41

(42)  Kõik need sisalduksid ka integreeritud finantsaruandluse paketis.

42

(43)  2015. aasta aastaaruande punkt 2.10, 2014. aasta aastaaruande punkt 2.22, 2013. aasta aastaaruande punkt 1.50 ning 2012. aasta aastaaruande punkt 1.59.

43

(44)  Vt ka rahvusvaheliste avaliku sektori raamatupidamisstandardite (IPSAS) soovituslik suunis nr 1 – üksuse rahaliste vahendite pikaajalise jätkusuutlikkuse üle aru andmine.

44

(45)  Arvamus nr 1/2015 ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju (ELT C 52, 13.2.2015, lk 1).

45

(46)  Riigihangete teema jagamine finantsmääruse ja I lisa vahel rikub otsustuskorra eeskirju, nagu need on aluslepingutes sätestatud ja Euroopa Kohtu praktikas selgitatud.

46

(47)  COM(2016) 605, põhjendus 188.

47

(48)  2014. aasta aastaaruande punkt 6.52 ja 2015. aasta aastaaruande punkt 6.45.

48

(49)  Samalaadne ettepanek tehti dokumendis KOM(2011) 628, mis oli aluseks määrusele (EL) nr 1306/2013. Seadusandja lükkas ettepaneku tagasi.

49

(50)  Arvamus nr 1/2012 teatavate perioodi 2014–2020 ühise põllumajanduspoliitikaga seotud määruste ettepanekute kohta, punktid 43 ja 44.

50

(51)  Eriaruanne nr 5/2011 „Ühtse otsemaksete kava usaldusväärse finantsjuhtimise parandamise käigus käsitlemist vajavad küsimused“.

51

(52)  Eriaruandes nr 19/2016 „ELi eelarve täitmine rahastamisvahendite kaudu: programmitöö perioodil 2007–2013 saadud õppetunnid“ esitas kontrollikoda järgmise soovituse: „Komisjon peaks esitama finantsmääruses (ja sellest tulenevalt ka sektoripõhistes määrustes) rahastamisvahendite finantsvõimenduse määratluse, mida kohaldatakse kõigis ELi eelarvevaldkondades, mis võimaldab selgelt eristada üksteisest rakenduskava erasektori ja riigi avaliku sektori vahendite ja/või täiendava era- või avaliku sektori kapitali finantsvõimendust ning milles võetakse arvesse asjaomase rahastamisvahendi liiki. Selles määratluses tuleks selgelt näidata, kuidas määrata kindlaks ELi ja riigi avaliku sektori vahendite poolt kaasatud summad, järgides võimaluse korral OECD sellekohaseid suuniseid“.

52

(53)  2015. aasta aastaaruande punktid 3.54–3.59; 2014. aasta aastaaruande punktid 3.52 ja 3.92.

53

---

I LISA

KOMISJONI MUUDETUD TEKST JA KONTROLLIKOJA ETTEPANEK

| Ettepaneku tekst | Kontrollikoja ettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 69. ELi toimimise lepingu ja Euratomi asutamislepingu alusel asutatud asutused







  6. | Sõltumatu välisaudiitor kontrollib enne seda, kui iga käesoleva artikli lõikes 1 osutatud asutuse raamatupidamise aastaaruanne konsolideeritakse komisjoni lõplikusse raamatupidamise aastaaruandesse, kas kõnealuse asutuse tulud, kulud ja finantsseisund on selle asutuse raamatupidamise aastaaruandes nõuetekohaselt kajastatud. Kui käesoleva artikli lõikes 1 osutatud alusaktis ei ole sätestatud teisiti, koostab kontrollikoda kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 287 lõikega 1 aasta eriaruande iga asutuse kohta. Nimetatud aruande koostamisel arvestab kontrollikoda sõltumatu välisaudiitori auditit ja meetmeid, mida on võetud audiitori leidudele reageerimiseks. |

Ettepaneku tekst

Kontrollikoja ettepanek

Artikkel 69. ELi toimimise lepingu ja Euratomi asutamislepingu alusel asutatud asutused

6.

Sõltumatu välisaudiitor kontrollib enne seda, kui iga käesoleva artikli lõikes 1 osutatud asutuse raamatupidamise aastaaruanne konsolideeritakse komisjoni lõplikusse raamatupidamise aastaaruandesse, kas kõnealuse asutuse tulud, kulud ja finantsseisund on selle asutuse raamatupidamise aastaaruandes nõuetekohaselt kajastatud. Kui käesoleva artikli lõikes 1 osutatud alusaktis ei ole sätestatud teisiti, koostab kontrollikoda kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 287 lõikega 1 aasta eriaruande iga asutuse kohta. Nimetatud aruande koostamisel arvestab kontrollikoda sõltumatu välisaudiitori auditit ja meetmeid, mida on võetud audiitori leidudele reageerimiseks.

Artikkel 69. ELi toimimise lepingu ja Euratomi asutamislepingu alusel asutatud asutused

| 6. | Sõltumatu välisaudiitor kontrollib enne seda, kui iga käesoleva artikli lõikes 1 osutatud asutuse raamatupidamise aastaaruanne konsolideeritakse komisjoni lõplikusse raamatupidamise aastaaruandesse, kas kõnealuse asutuse tulud, kulud ja finantsseisund on selle asutuse raamatupidamise aastaaruandes nõuetekohaselt kajastatud.
  Sõltumatu välisaudiitor kontrollib ka seda, kas kogu tulu on laekunud ning kõik kulutused on tehtud seaduslikult ja korrektselt.
  Kui käesoleva artikli lõikes 1 osutatud alusaktis ei ole sätestatud teisiti, koostab

  annab
  kontrollikoda kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 287 lõikega 1 aasta eriaruande iga asutuse kohta

  igal aastal aru käesoleva artikli reguleerimisalasse kuuluvate asutuste audititulemustest
  . Nimetatud aruande

  aruandluse
  koostamisel arvestab kontrollikoda sõltumatu välisaudiitori auditit ja meetmeid, mida on võetud audiitori leidudele reageerimiseks. |
| --- | --- |

6.

Sõltumatu välisaudiitor kontrollib enne seda, kui iga käesoleva artikli lõikes 1 osutatud asutuse raamatupidamise aastaaruanne konsolideeritakse komisjoni lõplikusse raamatupidamise aastaaruandesse, kas kõnealuse asutuse tulud, kulud ja finantsseisund on selle asutuse raamatupidamise aastaaruandes nõuetekohaselt kajastatud.
  Sõltumatu välisaudiitor kontrollib ka seda, kas kogu tulu on laekunud ning kõik kulutused on tehtud seaduslikult ja korrektselt.
  Kui käesoleva artikli lõikes 1 osutatud alusaktis ei ole sätestatud teisiti, koostab

  annab
  kontrollikoda kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 287 lõikega 1 aasta eriaruande iga asutuse kohta

  igal aastal aru käesoleva artikli reguleerimisalasse kuuluvate asutuste audititulemustest
  . Nimetatud aruande

  aruandluse
  koostamisel arvestab kontrollikoda sõltumatu välisaudiitori auditit ja meetmeid, mida on võetud audiitori leidudele reageerimiseks.

Artikkel 70. Avaliku ja erasektori partnerlusel põhinevad asutused

Asutused, millel on juriidilise isiku staatus, mis on asutatud alusaktiga ja millele on delegeeritud avaliku ja erasektori partnerluse rakendamine, võtavad vastu oma finantseeskirjad.

Kõnealused eeskirjad sisaldavad liidu vahendite usaldusväärse finantsjuhtimise tagamise põhimõtteid.

Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 261 vastu delegeeritud õigusakte, et täiendada finantsmäärust näidisfinantsmäärusega, milles sätestatakse liidu vahendite usaldusväärse haldamise tagamiseks vajalikud põhimõtted, mis põhinevad artiklil 149.

Nende asutuste finantseeskirjad ei tohi lahkneda näidisfinantsmäärusest, välja arvatud juhul, kui nende erivajadused seda eeldavad ja kui komisjon annab selleks eelnevalt nõusoleku.

Artikli 69 lõikeid 2, 3 ja 4 kohaldatakse avaliku ja erasektori partnerlusel põhinevate asutuste suhtes.

Artikkel 70. Avaliku ja erasektori partnerlusel põhinevad asutused

Asutused, millel on juriidilise isiku staatus, mis on asutatud alusaktiga ja millele on delegeeritud avaliku ja erasektori partnerluse rakendamine, võtavad vastu oma finantseeskirjad.

Kõnealused eeskirjad sisaldavad liidu vahendite usaldusväärse finantsjuhtimise tagamise põhimõtteid.

Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 261 vastu delegeeritud õigusakte, et täiendada finantsmäärust näidisfinantsmäärusega, milles sätestatakse liidu vahendite usaldusväärse haldamise tagamiseks vajalikud põhimõtted, mis põhinevad artiklil 149.

Nende asutuste finantseeskirjad ei tohi lahkneda näidisfinantsmäärusest, välja arvatud juhul, kui nende erivajadused seda eeldavad ja kui komisjon annab selleks eelnevalt nõusoleku.

Artikli 69 lõikeid 2, 3 ja 4

  –6
  kohaldatakse avaliku ja erasektori partnerlusel põhinevate asutuste suhtes.

Artikkel 123. Kolmanda isiku audititele tuginemine

Kui sõltumatu audiitor on koostanud rahvusvaheliselt heakskiidetud standardite kohaselt liidu rahalise toetuse kasutamist käsitlevate finantsaruannete ja aruannete kohta auditi ning see annab piisava kindluse, võetakse kõnealune audit üldise kindluse aluseks, täpsustades seda vajaduse korral valdkondlikes eeskirjades.

Artikkel 123. Kolmanda isiku audititele tuginemine

Kui sõltumatu audiitor on koostanud rahvusvaheliselt heakskiidetud standardite kohaselt liidu rahalise toetuse kasutamist käsitlevate finantsaruannete ja aruannete kohta auditi ning see annab piisava kindluse, võetakse kõnealune audit üldise kindluse aluseks

  võidakse kõnealust auditit arvesse võtta liidu kulude auditi kontekstis
  , täpsustades seda vajaduse korral valdkondlikes eeskirjades.
  Sel eesmärgil tehakse komisjonile ja kontrollikojale nende taotlusel kättesaadavaks sõltumatu audiitori aruanne ja sellega seotud auditidokumendid.

Artikkel 126. Finantsraampartnerlused

| 3. | Auditi kulude ja tulude optimeerimiseks ning koordineerimise lihtsustamiseks võib liidu vahendeid artikli 61 lõike 1 punkti c kohaselt haldavate isikute ja üksustega või toetusesaajatega sõlmida auditi- või kontrollikokkuleppeid. Euroopa Investeerimispanga puhul kohaldatakse kolmepoolset kokkulepet, mis on sõlmitud komisjoni ja Euroopa Kontrollikojaga. |
| --- | --- |

3.

Auditi kulude ja tulude optimeerimiseks ning koordineerimise lihtsustamiseks võib liidu vahendeid artikli 61 lõike 1 punkti c kohaselt haldavate isikute ja üksustega või toetusesaajatega sõlmida auditi- või kontrollikokkuleppeid. Euroopa Investeerimispanga puhul kohaldatakse kolmepoolset kokkulepet, mis on sõlmitud komisjoni ja Euroopa Kontrollikojaga.

Artikkel 126. Finantsraampartnerlused

| 3. | Auditi kulude ja tulude optimeerimiseks ning koordineerimise lihtsustamiseks võib liidu vahendeid artikli 61 lõike 1 punkti c kohaselt haldavate isikute ja üksustega või toetusesaajatega sõlmida auditi- või kontrollikokkuleppeid. Euroopa Investeerimispanga puhul kohaldatakse kolmepoolset kokkulepet, mis on sõlmitud komisjoni ja Euroopa Kontrollikojaga.
  Sellised kokkulepped ei piira kontrollikoja juurdepääsu liidu vahendite auditeerimiseks vajalikule teabele. |
| --- | --- |

3.

Auditi kulude ja tulude optimeerimiseks ning koordineerimise lihtsustamiseks võib liidu vahendeid artikli 61 lõike 1 punkti c kohaselt haldavate isikute ja üksustega või toetusesaajatega sõlmida auditi- või kontrollikokkuleppeid. Euroopa Investeerimispanga puhul kohaldatakse kolmepoolset kokkulepet, mis on sõlmitud komisjoni ja Euroopa Kontrollikojaga.
  Sellised kokkulepped ei piira kontrollikoja juurdepääsu liidu vahendite auditeerimiseks vajalikule teabele.

Artikkel 211. Eelarvelisi tagatisi käsitlevad eeskirjad

| 2. | Artikli 201 lõikes 2 sätestatud liikmesriikide osalus eelarvelises tagatises võib olla tagatise või raha vormis. |
| --- | --- |

2.

Artikli 201 lõikes 2 sätestatud liikmesriikide osalus eelarvelises tagatises võib olla tagatise või raha vormis.

Liidu nimel eraldatakse lõike 1 punktis a osutatud summat ületav summa. Vajaduse korral osalevad liikmesriigid või kolmandad riigid tagatise realiseerimisel tehtavates maksetes pari passu põhimõttel. Komisjon kirjutab tagatises osalejatega alla lepingu, mis hõlmab eelkõige sätteid maksetingimuste kohta.

Artikkel 211. Eelarvelisi tagatisi käsitlevad eeskirjad

| 2. | Artikli 201 lõikes 2 sätestatud liikmesriikide osalus eelarvelises tagatises võib olla tagatise või raha vormis. |
| --- | --- |

2.

Artikli 201 lõikes 2 sätestatud liikmesriikide osalus eelarvelises tagatises võib olla tagatise või raha vormis.

Liidu nimel eraldatakse lõike 1 punktis a osutatud summat ületav summa. Vajaduse korral

  Üldjuhul
  osalevad liikmesriigid või kolmandad riigid tagatise realiseerimisel tehtavates maksetes pari passu põhimõttel. Komisjon kirjutab tagatises osalejatega alla lepingu, mis hõlmab eelkõige sätteid maksetingimuste kohta.

Artikkel 247. Auditeerimiseeskirjad ja -menetlused

| 1. | Selle kindlakstegemiseks, kas kõik tulud on saadud ja kulud välja makstud seaduslikult ja nõuetekohaselt, võtab kontrollikoda arvesse aluslepinguid, eelarvet, käesolevat määrust, käesoleva määruse kohaselt vastuvõetud delegeeritud õigusakte ja kõiki muid aluslepingute kohaselt vastuvõetud õigusakte. Seejuures võetakse arvesse programmide mitmeaastast olemust ning nendega seotud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. |
| --- | --- |

1.

Selle kindlakstegemiseks, kas kõik tulud on saadud ja kulud välja makstud seaduslikult ja nõuetekohaselt, võtab kontrollikoda arvesse aluslepinguid, eelarvet, käesolevat määrust, käesoleva määruse kohaselt vastuvõetud delegeeritud õigusakte ja kõiki muid aluslepingute kohaselt vastuvõetud õigusakte. Seejuures võetakse arvesse programmide mitmeaastast olemust ning nendega seotud järelevalve- ja kontrollisüsteeme.

Artikkel 247. Auditeerimiseeskirjad ja -menetlused

| 1. | Selle kindlakstegemiseks, kas kõik tulud on saadud ja kulud välja makstud seaduslikult ja nõuetekohaselt, võtab kontrollikoda arvesse aluslepinguid, eelarvet, käesolevat määrust, käesoleva määruse kohaselt vastuvõetud delegeeritud õigusakte ja kõiki muid aluslepingute kohaselt vastuvõetud õigusakte. Seejuures võetakse arvesse programmide mitmeaastast olemust ning nendega seotud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. |
| --- | --- |

1.

Selle kindlakstegemiseks, kas kõik tulud on saadud ja kulud välja makstud seaduslikult ja nõuetekohaselt, võtab kontrollikoda arvesse aluslepinguid, eelarvet, käesolevat määrust, käesoleva määruse kohaselt vastuvõetud delegeeritud õigusakte ja kõiki muid aluslepingute kohaselt vastuvõetud õigusakte. Seejuures võetakse arvesse programmide mitmeaastast olemust ning nendega seotud järelevalve- ja kontrollisüsteeme.

Artikkel 249. Kontrollikoja juurdepääsuõigus

| 1. | Komisjon, teised institutsioonid, liidu nimel tulusid ja kulusid haldavad asutused ja vahendite saajad aitavad kontrollikoda igakülgselt ja annavad talle kogu teabe, mida ta peab oma ülesannete täitmiseks vajalikuks. Nad annavad kontrollikoja käsutusse kõik eelarvest rahastatavate lepingute sõlmimist ja täitmist käsitlevad dokumendid, kõik raha või materiaalse vara arvestusdokumendid, kõik raamatupidamisdokumendid ja tõendavad dokumendid ning nendega seotud haldusdokumendid, kõik tulude ja kuludega seotud dokumendid, kõik inventarinimestikud ja kõik talituste organisatsiooniskeemid, mida kontrollikoda peab vajalikuks tulemiaruande ja eelarve tulemiaruande auditeerimiseks kas dokumentide põhjal või kohapeal, ja samaks otstarbeks ka kõik elektrooniliselt loodud või säilitatavad dokumendid ja andmed. |
| --- | --- |

1.

Komisjon, teised institutsioonid, liidu nimel tulusid ja kulusid haldavad asutused ja vahendite saajad aitavad kontrollikoda igakülgselt ja annavad talle kogu teabe, mida ta peab oma ülesannete täitmiseks vajalikuks. Nad annavad kontrollikoja käsutusse kõik eelarvest rahastatavate lepingute sõlmimist ja täitmist käsitlevad dokumendid, kõik raha või materiaalse vara arvestusdokumendid, kõik raamatupidamisdokumendid ja tõendavad dokumendid ning nendega seotud haldusdokumendid, kõik tulude ja kuludega seotud dokumendid, kõik inventarinimestikud ja kõik talituste organisatsiooniskeemid, mida kontrollikoda peab vajalikuks tulemiaruande ja eelarve tulemiaruande auditeerimiseks kas dokumentide põhjal või kohapeal, ja samaks otstarbeks ka kõik elektrooniliselt loodud või säilitatavad dokumendid ja andmed.

Liikmesriikide asjaomaste ametiasutuste siseauditiorganid ja muud üksused aitavad kontrollikoda igal viisil, mida viimane peab oma ülesannete täitmiseks vajalikuks.

| 2. | Ametnikud, kelle tegevust kontrollikoda kontrollib, on kohustatud:






  a) | esitama kassas oleva raha, kogu ülejäänud raha, väärtpaberite ja materiaalse vara üle peetavat arvestust käsitlevad dokumendid, samuti kõik tõendavad dokumendid nende käsutusse antud rahaliste vahendite haldamise kohta ning kõik eelnimetatutega seonduvad arveraamatud, registrid ja muud dokumendid; |
| --- | --- | --- |

2.

Ametnikud, kelle tegevust kontrollikoda kontrollib, on kohustatud:

a)

esitama kassas oleva raha, kogu ülejäänud raha, väärtpaberite ja materiaalse vara üle peetavat arvestust käsitlevad dokumendid, samuti kõik tõendavad dokumendid nende käsutusse antud rahaliste vahendite haldamise kohta ning kõik eelnimetatutega seonduvad arveraamatud, registrid ja muud dokumendid;

| b) | esitama kirjavahetuse ja kõik muud dokumendid, mida on vaja artiklis 247 osutatud auditi teostamiseks täies ulatuses. |
| --- | --- |

b)

esitama kirjavahetuse ja kõik muud dokumendid, mida on vaja artiklis 247 osutatud auditi teostamiseks täies ulatuses.

Esimese lõigu punktis b osutatud teavet võib nõuda ainult kontrollikoda.

| 3. | Kontrollikojal on õigus auditeerida liidu tulude ja kuludega seotud dokumente, mis on institutsioonide talituste, eelkõige kõnealuste tulude ja kuludega seotud otsuste tegemise eest vastutavate talituste, liidu nimel tulusid ja kulusid haldavate asutuste ning eelarvest makseid saavate füüsiliste ja juriidiliste isikute valduses. |
| --- | --- |

3.

Kontrollikojal on õigus auditeerida liidu tulude ja kuludega seotud dokumente, mis on institutsioonide talituste, eelkõige kõnealuste tulude ja kuludega seotud otsuste tegemise eest vastutavate talituste, liidu nimel tulusid ja kulusid haldavate asutuste ning eelarvest makseid saavate füüsiliste ja juriidiliste isikute valduses.

| 4. | Tulude saamise ja kulude väljamaksmise seaduslikkuse ja nõuetekohasuse ning finantsjuhtimise usaldusväärsuse kindlakstegemine hõlmab ka rahalise toetustena saadud liidu vahendite kasutamist institutsioonidevälistes asutustes. |
| --- | --- |

4.

Tulude saamise ja kulude väljamaksmise seaduslikkuse ja nõuetekohasuse ning finantsjuhtimise usaldusväärsuse kindlakstegemine hõlmab ka rahalise toetustena saadud liidu vahendite kasutamist institutsioonidevälistes asutustes.

| 5. | Institutsioonidevälistele asutustele liidu vahendite maksmise eelduseks on asutuste kirjalik nõusolek või selle puudumisel töövõtjate või alltöövõtjate kirjalik nõusolek kontrollikoja auditiga, mis käsitleb saadud vahendite kasutamist. |
| --- | --- |

5.

Institutsioonidevälistele asutustele liidu vahendite maksmise eelduseks on asutuste kirjalik nõusolek või selle puudumisel töövõtjate või alltöövõtjate kirjalik nõusolek kontrollikoja auditiga, mis käsitleb saadud vahendite kasutamist.

| 6. | Komisjon esitab kontrollikojale viimase taotlusel kogu teabe laenutehingute kohta. |
| --- | --- |

6.

Komisjon esitab kontrollikojale viimase taotlusel kogu teabe laenutehingute kohta.

| 7. | Integreeritud arvutisüsteemide kasutamine ei tohi piirata kontrollikoja võimalusi tutvuda tõendavate dokumentidega. |
| --- | --- |

7.

Integreeritud arvutisüsteemide kasutamine ei tohi piirata kontrollikoja võimalusi tutvuda tõendavate dokumentidega.

Artikkel 249. Kontrollikoja juurdepääsuõigus

| 1. | Komisjon, teised institutsioonid, liidu nimel tulusid ja kulusid haldavad asutused ja vahendite saajad aitavad kontrollikoda igakülgselt ja annavad talle kogu teabe, mida ta peab oma ülesannete täitmiseks vajalikuks. Nad annavad kontrollikoja
  taotlusel tema
  käsutusse kõik eelarvest rahastatavate lepingute sõlmimist ja täitmist käsitlevad dokumendid, kõik raha või materiaalse vara arvestusdokumendid, kõik raamatupidamisdokumendid ja tõendavad dokumendid ning nendega seotud haldusdokumendid, kõik tulude ja kuludega seotud dokumendid, kõik inventarinimestikud ja kõik talituste organisatsiooniskeemid, mida kontrollikoda peab vajalikuks tulemiaruande ja eelarve tulemiaruande auditeerimiseks kas dokumentide põhjal või kohapeal, ja samaks otstarbeks ka kõik elektrooniliselt loodud või säilitatavad dokumendid ja andmed.
  Kontrollikoja juurdepääsuõigus hõlmab kontrollikoja auditeeritavate tulude või kulude haldamiseks kasutatud IT-süsteemi. |
| --- | --- |

1.

Komisjon, teised institutsioonid, liidu nimel tulusid ja kulusid haldavad asutused ja vahendite saajad aitavad kontrollikoda igakülgselt ja annavad talle kogu teabe, mida ta peab oma ülesannete täitmiseks vajalikuks. Nad annavad kontrollikoja
  taotlusel tema
  käsutusse kõik eelarvest rahastatavate lepingute sõlmimist ja täitmist käsitlevad dokumendid, kõik raha või materiaalse vara arvestusdokumendid, kõik raamatupidamisdokumendid ja tõendavad dokumendid ning nendega seotud haldusdokumendid, kõik tulude ja kuludega seotud dokumendid, kõik inventarinimestikud ja kõik talituste organisatsiooniskeemid, mida kontrollikoda peab vajalikuks tulemiaruande ja eelarve tulemiaruande auditeerimiseks kas dokumentide põhjal või kohapeal, ja samaks otstarbeks ka kõik elektrooniliselt loodud või säilitatavad dokumendid ja andmed.
  Kontrollikoja juurdepääsuõigus hõlmab kontrollikoja auditeeritavate tulude või kulude haldamiseks kasutatud IT-süsteemi.

Liikmesriikide asjaomaste ametiasutuste siseauditiorganid ja muud üksused aitavad kontrollikoda igal viisil, mida viimane peab oma ülesannete täitmiseks vajalikuks.

| 2. | Ametnikud, kelle tegevust kontrollikoda kontrollib, on kohustatud:






  a) | esitama kassas oleva raha, kogu ülejäänud raha, väärtpaberite ja materiaalse vara üle peetavat arvestust käsitlevad dokumendid, samuti kõik tõendavad dokumendid nende käsutusse antud rahaliste vahendite haldamise kohta ning kõik eelnimetatutega seonduvad arveraamatud, registrid ja muud dokumendid; |
| --- | --- | --- |

2.

Ametnikud, kelle tegevust kontrollikoda kontrollib, on kohustatud:

a)

esitama kassas oleva raha, kogu ülejäänud raha, väärtpaberite ja materiaalse vara üle peetavat arvestust käsitlevad dokumendid, samuti kõik tõendavad dokumendid nende käsutusse antud rahaliste vahendite haldamise kohta ning kõik eelnimetatutega seonduvad arveraamatud, registrid ja muud dokumendid;

| b) | esitama kirjavahetuse ja kõik muud dokumendid, mida on vaja artiklis 247 osutatud auditi teostamiseks täies ulatuses. |
| --- | --- |

b)

esitama kirjavahetuse ja kõik muud dokumendid, mida on vaja artiklis 247 osutatud auditi teostamiseks täies ulatuses.

Esimese lõigu punktis b osutatud teavet võib nõuda ainult kontrollikoda.

| 3. | Kontrollikojal on õigus auditeerida liidu tulude ja kuludega seotud dokumente, mis on institutsioonide talituste, eelkõige kõnealuste tulude ja kuludega seotud otsuste tegemise eest vastutavate talituste, liidu nimel tulusid ja kulusid haldavate asutuste ning eelarvest makseid saavate füüsiliste ja juriidiliste isikute valduses. |
| --- | --- |

3.

Kontrollikojal on õigus auditeerida liidu tulude ja kuludega seotud dokumente, mis on institutsioonide talituste, eelkõige kõnealuste tulude ja kuludega seotud otsuste tegemise eest vastutavate talituste, liidu nimel tulusid ja kulusid haldavate asutuste ning eelarvest makseid saavate füüsiliste ja juriidiliste isikute valduses.

| 4. | Tulude saamise ja kulude väljamaksmise seaduslikkuse ja nõuetekohasuse ning finantsjuhtimise usaldusväärsuse kindlakstegemine hõlmab ka rahalise toetustena saadud liidu vahendite kasutamist institutsioonidevälistes asutustes. |
| --- | --- |

4.

Tulude saamise ja kulude väljamaksmise seaduslikkuse ja nõuetekohasuse ning finantsjuhtimise usaldusväärsuse kindlakstegemine hõlmab ka rahalise toetustena saadud liidu vahendite kasutamist institutsioonidevälistes asutustes.

| 5. | Institutsioonidevälistele asutustele liidu vahendite maksmise eelduseks on asutuste kirjalik nõusolek või selle puudumisel töövõtjate või alltöövõtjate kirjalik nõusolek kontrollikoja auditiga, mis käsitleb saadud vahendite kasutamist. |
| --- | --- |

5.

Institutsioonidevälistele asutustele liidu vahendite maksmise eelduseks on asutuste kirjalik nõusolek või selle puudumisel töövõtjate või alltöövõtjate kirjalik nõusolek kontrollikoja auditiga, mis käsitleb saadud vahendite kasutamist.

| 6. | Komisjon esitab kontrollikojale viimase taotlusel kogu teabe laenutehingute kohta. |
| --- | --- |

6.

Komisjon esitab kontrollikojale viimase taotlusel kogu teabe laenutehingute kohta.

| 7. | Integreeritud arvutisüsteemide kasutamine ei tohi piirata kontrollikoja võimalusi tutvuda tõendavate dokumentidega.
  Kui see on tehniliselt võimalik, antakse kontrollikojale elektrooniline juurdepääs auditeerimiseks vajalikele andmetele ja dokumentidele tema enda ruumides. |
| --- | --- |

7.

Integreeritud arvutisüsteemide kasutamine ei tohi piirata kontrollikoja võimalusi tutvuda tõendavate dokumentidega.
  Kui see on tehniliselt võimalik, antakse kontrollikojale elektrooniline juurdepääs auditeerimiseks vajalikele andmetele ja dokumentidele tema enda ruumides.

Artikkel 250. Kontrollikoja aastaaruanne

| 1. | Kontrollikoda edastab komisjonile ja asjaomastele institutsioonidele hiljemalt 15. juuniks kõik tähelepanekud, mis tema arvates tuleks avaldada kontrollikoja aastaaruandes. Need tähelepanekud peavad jääma konfidentsiaalseks ja nende suhtes kohaldatakse ärakuulamismenetlust. Kõik institutsioonid saadavad kontrollikojale vastuse 15. oktoobriks. Institutsioonide vastused, välja arvatud komisjoni omad, saadetakse samal ajal ka komisjonile. |
| --- | --- |

1.

Kontrollikoda edastab komisjonile ja asjaomastele institutsioonidele hiljemalt 15. juuniks kõik tähelepanekud, mis tema arvates tuleks avaldada kontrollikoja aastaaruandes. Need tähelepanekud peavad jääma konfidentsiaalseks ja nende suhtes kohaldatakse ärakuulamismenetlust. Kõik institutsioonid saadavad kontrollikojale vastuse 15. oktoobriks. Institutsioonide vastused, välja arvatud komisjoni omad, saadetakse samal ajal ka komisjonile.

| 2. | Kontrollikoja aastaaruandes antakse hinnang finantsjuhtimise usaldusväärsuse kohta. |
| --- | --- |

2.

Kontrollikoja aastaaruandes antakse hinnang finantsjuhtimise usaldusväärsuse kohta.

| 3. | Kontrollikoja aastaaruandes on jagu iga institutsiooni kohta. Kontrollikoda võib oma äranägemise järgi lisada mis tahes kokkuvõtva aruande või üldised tähelepanekud. |
| --- | --- |

3.

Kontrollikoja aastaaruandes on jagu iga institutsiooni kohta. Kontrollikoda võib oma äranägemise järgi lisada mis tahes kokkuvõtva aruande või üldised tähelepanekud.

Kontrollikoda võtab kõik vajalikud meetmed tagamaks, et kõikide institutsioonide vastused tema tähelepanekutele avaldatakse kas iga tähelepanekuga kõrvuti või selle järel.

| 4. | Kontrollikoda edastab eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavatele institutsioonidele ja teistele institutsioonidele 15. novembriks oma aastaaruande koos institutsioonide vastustega ning tagab nende avaldamise Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

4.

Kontrollikoda edastab eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavatele institutsioonidele ja teistele institutsioonidele 15. novembriks oma aastaaruande koos institutsioonide vastustega ning tagab nende avaldamise Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 250. Kontrollikoja aastaaruanne

| 1. | Kontrollikoda edastab komisjonile ja asjaomastele institutsioonidele hiljemalt 15.

  30.
  juuniks kõik tähelepanekud, mis tema arvates tuleks avaldada kontrollikoja aastaaruandes
  , et anda asjaomasele institutsioonile võimalus neid kommenteerida
  . Need tähelepanekud peavad jääma konfidentsiaalseks ja nende suhtes kohaldatakse ärakuulamismenetlust. Kõik institutsioonid saadavad kontrollikojale vastuse 15. oktoobriks

  juuliks
  . Institutsioonide vastused, välja arvatud komisjoni omad, saadetakse samal ajal ka komisjonile. |
| --- | --- |

1.

Kontrollikoda edastab komisjonile ja asjaomastele institutsioonidele hiljemalt 15.

  30.
  juuniks kõik tähelepanekud, mis tema arvates tuleks avaldada kontrollikoja aastaaruandes
  , et anda asjaomasele institutsioonile võimalus neid kommenteerida
  . Need tähelepanekud peavad jääma konfidentsiaalseks ja nende suhtes kohaldatakse ärakuulamismenetlust. Kõik institutsioonid saadavad kontrollikojale vastuse 15. oktoobriks

  juuliks
  . Institutsioonide vastused, välja arvatud komisjoni omad, saadetakse samal ajal ka komisjonile.

| 2. | Kontrollikoja aastaaruandes antakse hinnang finantsjuhtimise usaldusväärsuse kohta. |
| --- | --- |

2.

Kontrollikoja aastaaruandes antakse hinnang finantsjuhtimise usaldusväärsuse kohta.

| 3. | Kontrollikoja aastaaruandes on jagu iga institutsiooni kohta. Kontrollikoda võib oma äranägemise järgi lisada mis tahes kokkuvõtva aruande või üldised tähelepanekud. |
| --- | --- |

3.

Kontrollikoja aastaaruandes on jagu iga institutsiooni kohta. Kontrollikoda võib oma äranägemise järgi lisada mis tahes kokkuvõtva aruande või üldised tähelepanekud.

Kontrollikoda võtab kõik vajalikud meetmed tagamaks, et kõikide asjaomaste institutsioonide ja asutuste vastused tema tähelepanekutele avaldatakse kas iga tähelepanekuga vahetult kõrvuti või selle järel

  koos aruandega
  .

| 4. | Kontrollikoda edastab eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavatele institutsioonidele ja teistele institutsioonidele 15. novembriks oma aastaaruande koos institutsioonide vastustega ning tagab nende avaldamise Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

4.

Kontrollikoda edastab eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavatele institutsioonidele ja teistele institutsioonidele 15. novembriks oma aastaaruande koos institutsioonide vastustega ning tagab nende avaldamise Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 251. Kontrollikoja eriaruanded

| 1. | Kontrollikoda edastab asjaomasele institutsioonile või asutusele kõik tähelepanekud, mis tema arvates tuleks avaldada eriaruandes. Need tähelepanekud peavad jääma konfidentsiaalseks ja nende suhtes kohaldatakse ärakuulamismenetlust. |
| --- | --- |

1.

Kontrollikoda edastab asjaomasele institutsioonile või asutusele kõik tähelepanekud, mis tema arvates tuleks avaldada eriaruandes. Need tähelepanekud peavad jääma konfidentsiaalseks ja nende suhtes kohaldatakse ärakuulamismenetlust.

Asjaomane institutsioon või asutus teavitab kontrollikoda üldiselt kuue nädala jooksul pärast nimetatud tähelepanekute edastamist igast vastusest, mida ta soovib nende tähelepanekute kohta esitada. Kõnealune ajavahemik peatatakse nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel, eelkõige ärakuulamismenetluse käigus, kui see on asjaomasele institutsioonile või asutusele vajalik, et saada oma vastuse viimistlemiseks tagasisidet liikmesriikidelt.

Asjaomase institutsiooni või asutuse vastustes käsitletakse otseselt ja eranditult kontrollikoja tähelepanekuid.

Kontrollikoda tagab, et eriaruanded koostatakse ja võetakse vastu asjakohase aja jooksul, mis üldiselt ei ületa 13 kuud.

Eriaruanded koos asjaomaste institutsioonide või asutuste vastustega edastatakse viivitamata Euroopa Parlamendile ja nõukogule, kellest kumbki otsustab, vajaduse korral koostöös komisjoniga, milliseid meetmeid tuleks kõnealuseid eriaruandeid ja vastuseid silmas pidades võtta.

Kontrollikoda võtab kõik vajalikud meetmed tagamaks, et kõikide asjaomaste institutsioonide ja asutuste vastused tema tähelepanekutele avaldatakse kas iga tähelepanekuga kõrvuti või selle järel, ning avaldab eriaruande koostamise ajakava.

Artikkel 251. Kontrollikoja eriaruanded

| 1. | Kontrollikoda edastab asjaomasele institutsioonile või asutusele kõik tähelepanekud, mis tema arvates tuleks avaldada eriaruandes
  , et anda asjaomasele institutsioonile võimalus neid kommenteerida
  . Need tähelepanekud peavad jääma konfidentsiaalseks ja nende suhtes kohaldatakse ärakuulamismenetlust. |
| --- | --- |

1.

Kontrollikoda edastab asjaomasele institutsioonile või asutusele kõik tähelepanekud, mis tema arvates tuleks avaldada eriaruandes
  , et anda asjaomasele institutsioonile võimalus neid kommenteerida
  . Need tähelepanekud peavad jääma konfidentsiaalseks ja nende suhtes kohaldatakse ärakuulamismenetlust.

Asjaomane institutsioon või asutus teavitab kontrollikoda üldiselt kuue nädala jooksul pärast nimetatud tähelepanekute edastamist igast vastusest, mida ta soovib nende tähelepanekute kohta esitada. Kõnealune ajavahemik peatatakse nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel, eelkõige ärakuulamismenetluse käigus, kui see on asjaomasele institutsioonile või asutusele vajalik, et saada oma vastuse viimistlemiseks tagasisidet liikmesriikidelt.

Asjaomase institutsiooni või asutuse vastustes käsitletakse otseselt ja eranditult kontrollikoja tähelepanekuid.

Kontrollikoda tagab, et eriaruanded koostatakse ja võetakse vastu asjakohase aja jooksul, mis üldiselt ei ületa 13 kuud.

Eriaruanded koos asjaomaste institutsioonide või asutuste vastustega edastatakse viivitamata Euroopa Parlamendile ja nõukogule, kellest kumbki otsustab, vajaduse korral koostöös komisjoniga, milliseid meetmeid tuleks kõnealuseid eriaruandeid ja vastuseid silmas pidades võtta.

Kontrollikoda võtab kõik vajalikud meetmed tagamaks, et kõikide asjaomaste institutsioonide ja asutuste vastused tema tähelepanekutele avaldatakse
  koos

  kas iga tähelepanekuga kõrvuti või selle järel, ning avaldab eriaruande
  ga

  koostamise ajakava.

---

II LISA

ARUANDLUS

| | Komisjoni regulaarne aruandlus (kehtiva finantsmääruse põhjal) | Kavandatud komisjoni regulaarne aruandlus (finantsmääruse ettepanek) | Kontrollikoja pakutud muudatus |
| --- | --- | --- | --- |
| | Tähtaeg | Aruanne | Tähtaeg | Aruanne | Auditeerimiseks esitatud | Aruanne |
| 1 | 1. märts n + 1 | Teiste institutsioonide ja asutuste aasta n esialgne raamatupidamise aastaaruanne | 1. märts n + 1 | Teiste institutsioonide ja asutuste aasta n esialgne raamatupidamise aastaaruanne | 1. märts n + 1 | Kõigi
  institutsioonide ja asutuste aasta n esialgne raamatupidamise aastaaruanne |
| 2 | 31. märts n + 1 | Komisjoni esialgne raamatupidamise aastaaruanne ja liidu esialgne konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne aasta n kohta | 31. märts n + 1 | Komisjoni esialgne raamatupidamise aastaaruanne ja liidu esialgne konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne aasta n kohta | 31. märts n + 1 | Liidu esialgne konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne aasta n kohta |
| 3 | 31. märts n + 1 | Aasta n eelarvehalduse ja finantsjuhtimise aruanne (kehtiva finantsmääruse artikkel 142) | 31. märts n + 1 | Aasta n eelarvehalduse ja finantsjuhtimise aruanne (kehtiva finantsmääruse artikkel 241) | 1. märts n + 1 | Aasta n eelarvehalduse ja finantsjuhtimise aruanne (kehtiva finantsmääruse artikkel 241) |
| 4 | 15. juuni n + 1 | Iga-aastaste tegevusaruannete kokkuvõte (kehtiva finantsmääruse artikli 66 lõige 9) | 31. juuli n + 1 | Sisaldub iga-aastases haldus- ja tulemusaruandes (integreeritud finantsaruandluse paketi osana) (finantsmääruse ettepaneku artikkel 239) | 31. märts n + 1 | Ühtne vastutusaruanne |
| 5 | | Liidu rahanduse hindamisaruanne, mis põhineb saavutatud tulemustel (ELi toimimise lepingu artikkel 318) | 31. juuli n + 1 | Sisaldub iga-aastases haldus- ja tulemusaruandes (integreeritud finantsaruandluse paketi osana) (finantsmääruse ettepaneku artikkel 239) | 1. mai n + 1 | Eraldi aruanne koos selgitusega ELi kulutuste ja muude poliitikavaldkondade hindamise ulatuse ja leidude kohta |
| 6 | 1. juuli n + 1 | Aasta n tegevusaruanded | 31. juuli n + 1 | Sisaldub iga-aastases haldus- ja tulemusaruandes (integreeritud finantsaruandluse paketi osana) (finantsmääruse ettepaneku artikkel 239). Tulemusalast teavet esitatakse eelarveprojektile lisatud programmiaruannetes | | Komisjoni sisedokumendid. Puudub vajadus neid finantsmääruses käsitleda. Peamise tulemusalase teabe võiks esitada hindamisaruandes. |
| 7 | 1. juuli n + 1 | Teiste institutsioonide ja asutuste aasta n lõplik raamatupidamise aastaaruanne (kehtiva finantsmääruse artikkel 148) | 1. juuli n + 1 | Teiste institutsioonide ja asutuste aasta n lõplik raamatupidamise aastaaruanne (finantsmääruse ettepaneku artikkel 238) | 15. juuni n + 1 | Kõigi
  institutsioonide ja asutuste aasta n lõplik raamatupidamise aastaaruanne |
| 8 | 31. juuli n + 1 | Aasta n lõplik konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne ja komisjoni raamatupidamise aastaaruanne (kehtiva finantsmääruse artikkel 148) | 31. juuli n + 1 | Konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne (integreeritud finantsaruandluse paketi osana) (finantsmääruse ettepaneku artikli 238 lõige 5 ja artikkel 239) | 30. juuni n + 1 | Konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne |
| 9 | 31. juuli n + 1 | Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule ja kontrollikojale, mis käsitleb ELi eelarve kaitsmist aasta n lõpuni | 31. juuli n + 1 | ELi eelarvega seotud ennetus- ja parandusmeetmete aruanne (integreeritud finantsaruandluse paketi osana) (finantsmääruse ettepaneku artikkel 239) | 31. märts n + 1 | ELi eelarvega seotud ennetus- ja parandusmeetmete aruanne (integreeritud finantsaruandluse paketi osana) (finantsmääruse ettepaneku artikkel 239) |
| 10 | | Euroopa Liidu finantshuvide kaitse (pettustevastase võitluse) aruanne (integreeritud finantsaruandluse paketi osana) (ELi toimimise lepingu artikkel 325) | 31. juuli n + 1 | Euroopa Liidu finantshuvide kaitse (pettuste vastase võitluse) aruanne (integreeritud finantsaruandluse paketi osana) (ELi toimimise lepingu artikkel 325) | 31. märts n + 1 | Euroopa Liidu finantshuvide kaitse (pettuste vastase võitluse) aruanne (integreeritud finantsaruandluse paketi osana) (ELi toimimise lepingu artikkel 325) |
| 11 | | Siseauditite aruanne (kehtiva finantsmääruse artikli 99 lõige 5) | 31. juuli n + 1 | Siseauditite aruanne (finantsmääruse ettepaneku artikli 116 lõige 8) | 31. märts n + 1 | Sisaldub ühtses vastutusaruandes |
| 12 | | Eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse järelmeetmete aruanne (kehtiva finantsmääruse artikli 165 lõige 3) | 31. juuli n + 2 | Eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse järelmeetmete aruanne (finantsmääruse ettepaneku artikli 253 lõige 3) | | |
| 13 | 15. juuni n + 1 | Usaldusfondide aruanne | | Usaldusfondide aruanne (finantsmääruse ettepaneku artikkel 244) | 30. juuni n + 1 | Sisaldub konsolideeritud raamatupidamise aastaaruandes konsolideeritud aruandena |
| 14 | 1. september n + 1 | Aasta n + 2 eelarveprojekt | 1. september n + 1 | Eelarveprojekt






  — | sisaldab teavet ka rahastamisvahendite, eelarveliste tagatiste ja finantsabi kohta |

Komisjoni regulaarne aruandlus (kehtiva finantsmääruse põhjal)

Kavandatud komisjoni regulaarne aruandlus (finantsmääruse ettepanek)

Kontrollikoja pakutud muudatus

Tähtaeg

Aruanne

Tähtaeg

Aruanne

Auditeerimiseks esitatud

Aruanne

1

1. märts n + 1

Teiste institutsioonide ja asutuste aasta n esialgne raamatupidamise aastaaruanne

1. märts n + 1

Teiste institutsioonide ja asutuste aasta n esialgne raamatupidamise aastaaruanne

1. märts n + 1

Kõigi
  institutsioonide ja asutuste aasta n esialgne raamatupidamise aastaaruanne

2

31. märts n + 1

Komisjoni esialgne raamatupidamise aastaaruanne ja liidu esialgne konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne aasta n kohta

31. märts n + 1

Komisjoni esialgne raamatupidamise aastaaruanne ja liidu esialgne konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne aasta n kohta

31. märts n + 1

Liidu esialgne konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne aasta n kohta

3

31. märts n + 1

Aasta n eelarvehalduse ja finantsjuhtimise aruanne (kehtiva finantsmääruse artikkel 142)

31. märts n + 1

Aasta n eelarvehalduse ja finantsjuhtimise aruanne (kehtiva finantsmääruse artikkel 241)

1. märts n + 1

Aasta n eelarvehalduse ja finantsjuhtimise aruanne (kehtiva finantsmääruse artikkel 241)

4

15. juuni n + 1

Iga-aastaste tegevusaruannete kokkuvõte (kehtiva finantsmääruse artikli 66 lõige 9)

31. juuli n + 1

Sisaldub iga-aastases haldus- ja tulemusaruandes (integreeritud finantsaruandluse paketi osana) (finantsmääruse ettepaneku artikkel 239)

31. märts n + 1

Ühtne vastutusaruanne

5

Liidu rahanduse hindamisaruanne, mis põhineb saavutatud tulemustel (ELi toimimise lepingu artikkel 318)

31. juuli n + 1

Sisaldub iga-aastases haldus- ja tulemusaruandes (integreeritud finantsaruandluse paketi osana) (finantsmääruse ettepaneku artikkel 239)

1. mai n + 1

Eraldi aruanne koos selgitusega ELi kulutuste ja muude poliitikavaldkondade hindamise ulatuse ja leidude kohta

6

1. juuli n + 1

Aasta n tegevusaruanded

31. juuli n + 1

Sisaldub iga-aastases haldus- ja tulemusaruandes (integreeritud finantsaruandluse paketi osana) (finantsmääruse ettepaneku artikkel 239). Tulemusalast teavet esitatakse eelarveprojektile lisatud programmiaruannetes

Komisjoni sisedokumendid. Puudub vajadus neid finantsmääruses käsitleda. Peamise tulemusalase teabe võiks esitada hindamisaruandes.

7

1. juuli n + 1

Teiste institutsioonide ja asutuste aasta n lõplik raamatupidamise aastaaruanne (kehtiva finantsmääruse artikkel 148)

1. juuli n + 1

Teiste institutsioonide ja asutuste aasta n lõplik raamatupidamise aastaaruanne (finantsmääruse ettepaneku artikkel 238)

15. juuni n + 1

Kõigi
  institutsioonide ja asutuste aasta n lõplik raamatupidamise aastaaruanne

8

31. juuli n + 1

Aasta n lõplik konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne ja komisjoni raamatupidamise aastaaruanne (kehtiva finantsmääruse artikkel 148)

31. juuli n + 1

Konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne (integreeritud finantsaruandluse paketi osana) (finantsmääruse ettepaneku artikli 238 lõige 5 ja artikkel 239)

30. juuni n + 1

Konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne

9

31. juuli n + 1

Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule ja kontrollikojale, mis käsitleb ELi eelarve kaitsmist aasta n lõpuni

31. juuli n + 1

ELi eelarvega seotud ennetus- ja parandusmeetmete aruanne (integreeritud finantsaruandluse paketi osana) (finantsmääruse ettepaneku artikkel 239)

31. märts n + 1

ELi eelarvega seotud ennetus- ja parandusmeetmete aruanne (integreeritud finantsaruandluse paketi osana) (finantsmääruse ettepaneku artikkel 239)

10

Euroopa Liidu finantshuvide kaitse (pettustevastase võitluse) aruanne (integreeritud finantsaruandluse paketi osana) (ELi toimimise lepingu artikkel 325)

31. juuli n + 1

Euroopa Liidu finantshuvide kaitse (pettuste vastase võitluse) aruanne (integreeritud finantsaruandluse paketi osana) (ELi toimimise lepingu artikkel 325)

31. märts n + 1

Euroopa Liidu finantshuvide kaitse (pettuste vastase võitluse) aruanne (integreeritud finantsaruandluse paketi osana) (ELi toimimise lepingu artikkel 325)

11

Siseauditite aruanne (kehtiva finantsmääruse artikli 99 lõige 5)

31. juuli n + 1

Siseauditite aruanne (finantsmääruse ettepaneku artikli 116 lõige 8)

31. märts n + 1

Sisaldub ühtses vastutusaruandes

12

Eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse järelmeetmete aruanne (kehtiva finantsmääruse artikli 165 lõige 3)

31. juuli n + 2

Eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse järelmeetmete aruanne (finantsmääruse ettepaneku artikli 253 lõige 3)

13

15. juuni n + 1

Usaldusfondide aruanne

Usaldusfondide aruanne (finantsmääruse ettepaneku artikkel 244)

30. juuni n + 1

Sisaldub konsolideeritud raamatupidamise aastaaruandes konsolideeritud aruandena

14

1. september n + 1

Aasta n + 2 eelarveprojekt

1. september n + 1

Eelarveprojekt

—

sisaldab teavet ka rahastamisvahendite, eelarveliste tagatiste ja finantsabi kohta

| — | programmiaruanded |
| --- | --- |

—

programmiaruanded

15

15. september

Aruanne ilmnenud riskide, vaadeldud üldsuundumuste, uute raamatupidamisprobleemide ja sissenõudmiste kohta (kehtiva finantsmääruse artikli 150 lõige 4)

15. september

Aruanne ilmnenud riskide, vaadeldud üldsuundumuste, uute raamatupidamisprobleemide ja sissenõudmiste kohta (finantsmääruse ettepaneku artikkel 243)

1. september

Aruanne ilmnenud riskide, vaadeldud üldsuundumuste, uute raamatupidamisprobleemide ja sissenõudmiste kohta (finantsmääruse ettepaneku artikkel 243)

16

Eelarveliste tagatiste ja riskide aruanne (artikkel 149)

Liidetud eelarveprojektile lisatud rahastamisvahendite aruandega

17

okt/nov n + 1

Komisjoni aruanne Euroopa Parlamendile ja nõukogule üldeelarvest toetatavate rahastamisvahendite kohta (kehtiva finantsmääruse artikli 140 lõige 8)

1. september n + 1

Aruanne rahastamisvahendite, eelarveliste tagatiste, finantsabi, tingimuslike kohustuste ja ühise eraldisfondi kohta (finantsmääruse ettepaneku artikli 39 lõiked 4 ja 5, artikli 50 lõike 1 punkt d ja artikkel 242). Esitatakse koos aasta n + 2 eelarveprojektiga.

---